Sunt singurii din genul acesta, foarte bogat în specii, varlafîun! şî forme, 
pe cari îi întâlnim şi prin locuri mult-puţin sărate, Desigur vor fi şi alte specii^ 
cari cresc prin locuri sărate. Aşa d. e. în mijlocul fânaţelor sărate, unde apar 
după cositul dintâi, am întâlnit pe H. Bauhini si H. aurculoides, Menyhărdt 
la Kis-Kecskemet (Ungaria între Dunăre şi Tisa) i-a aflat asociaţi cu Catnpho- 
rosma ovata, Plantago maritima şi Ranunculus pedatus . 
Taraxacum bessarabicum (Horn.) Hand. Mazz. II găsim în floare 
începând de primăvara până toamna târziu. Suportă o cantitate însemnată de 
umezeală, totuşi preferă puncte mai ridicate, întocmai ca şi Camphorosm 
ovata (Intre Vameş şi Piscu). 
Taraxacum serotinum Poir. Planta aceasta e caracteristică solurilor de 
loess. Grecescu a aflat-o chiar şi în stepele salsuginoase ale Buzeului şi 
ale Ialomiţei pela Cotorca. 
Mvlgedivm tataricvm D. C. Cu genul Mulgedivm ne întâlnim mai mult 
la munte. Pe litoral găsim un singur representant M. tataricum. E uşor de 
recunoscut după frunzele sale groase asemenea celor de Senchus şi după 
flori, cari sunt albastre. Preferă locurile umede-nisipoase, de aceea se poate 
considera mai mult ca o plantă de nisip, care creşte şi în terenuri sărate, 
înfloreşte din luna Iunie până toamna târziu. Provine de regulă în societate 
eu Cakile maritima . 
Podospermum Jacquinianum. II găsim în floare din prima jVlai pană 
toamna târziu, chiar şi pe căldura cea mai mare, când totul se uscă. Provine 
prin locuri ierboase, fânaţe espuse soarelui. E foarte variu şi vânjos. In locuri 
uscate, dar sărate găsim exemplare de tot mici (Piscu). 
Species addendae. 
Rumex odontocarpus Sân dor. E o specie mai rară din locurile umede 
şi puţin sărate. In vechiul regat e mai puţin cunoscută decât din părţile ar¬ 
delene şi bănăţene. Prin înfăţişarea externă aduce mult cu Rumex crispus L, 
de care diferă la prima vedere prin fructele dentate. 
Kochia sedoides Asch. Aparţine acelor Chenopodiaceae cari se împacă 
eu diferite terenuri. Mai bine îi convin însă terenurile puţin nisipoase, sărate. 
In astfel de locuri creşte în Banat şi în părţile vestice ale ţârei. 
Verfasser behandelt im romănischen Texte seiner Arbeit folgende Fragen: 
1. Die Bildung und Charakteristik der SalzbOden (Seite 1—3), wobei die 
Theorien der romănischen Forscher Gr. Ştefânescu , Istrate, L. Mrazec und 
C. Brătescu kurz besprochen werden. 
2. Die Verteilung, die Klassifikation der Salzboden und die halophilen 
Pflanzenformationen ^Seite 3—17). 
Hier werden besonders die a) trockenen Salzbdden (Steppen, WUsten) 
charakterisiert (S, 4—7), dann die b) salzigen Stimpfe, die in cis-und trans- 
