Cea mai mare importanţă ştiinţifică nu o au aceste muzee, nici chiar 
laboratorul ]odrell anexat grădinii, ci Herbarul celor peste 2,000,000 plante 
cu biblioteca fără seamăn, de bogată. Aci s’au scris opere monumentale 
ca «Genera Piantarum» de Bentham şi Hooker, Flora Indiei britanice 
Flora Capensis, FI. Aîricei tropicale, Index Kewensis; s’au scos publicaţii 
ca Hookers îcones plantarăm. 
In acest herbar îşi dau întâlnire savanţi din toate părţile lumii, care 
nu se pot lipsi de comorile Kew-ului în lucrările prvitoarela sistematica 
plantelor extraeuropeice şi în special orientale. Plantele acestui herbar 
nu se împrumută inafară Toate sunt în întregime lipite pe hârtie, nu cu 
făşii înguste numai. . 
Kew este centrul năzuinţelor botanico-hortîculturale ale întregului 
imperiu britanic, inclusiv «dominion»-urile şi mai vârtos pentru colonii. 
Chiarnumirea personalului ştiinţific dela instituţiile botanice, grădini bo¬ 
tanice, staţiuni de experienţe din imperiu se face da recomandarea Kew ului. 
Când va veni timpul, să creăm şi noi un modest Kew românesc, 
centru îndrumător de muncă ştiinţihcă-floristică, dendrologtcă, horticulturală, 
care ar duce nu nu nai la ridicarea culturală a terii, ci ar aduce roade 
economico-financiare importante, contrbumd şi la crearea prestigiului 
nostru cultural în străinătate? 
Fraga. Un scurt popas la Fraga ne transpune într’un mediu de 
mari transformări şi de înfrigurată activitate de organizare şi pe teren 
botanic Cele- două grădini botanice (cehă şi germană) create de vechiul 
regim, alături (!), nu mai mulţumesc cerinţele culturale moderne ale nouei 
republici mărite. Un mare parc al oraşului va fi transformat cât mai 
curând într’un arboret naţional şi gradina botanică. 
Actuala grădină a U iwersităţii cehe arată toate urmele răsboiului, 
care a îndrumat întreaga activitate a acestui viguros popor în altă direcţie. 
Serele destul de încăpătoare cuprind o frumoasă colecţie de plante utile 
învăţământului universitar. Stâncâriile s’au prea sălbâtecit însă. Sistemul, 
dispus pe numeroase terase treptate, încă a sărăcit tare, pe lângă per¬ 
sonalul de serviciu aproape inexistent. Toate năzuinţele se îndreaptă spre 
noua instituţie grandioasă ce se va înfiinţa. 
* 
‘ t ;• ' ] " 
Re sumând rezultatul vizitei mele prin cele câteva centre din Apus, 
gândindu-mă şi la grăiinile botanice din Berlin, Miinchen, Breslau, Ham- 
burg, Zurich, Bern, Diesden, Roma, Fiume (parcul Giuseppe), Budapesta, 
Innsbruck, Zagreb vizitate înainte de războiri, îmi dau perfect seama, .ce 
muncă încordată trebue să depunem la noi în ţară, pentru a ridica in¬ 
stituţiile noastre botanice la nivelul celor moderne din Apus, reorgani¬ 
zând admirabil trasata grădină botani ă din Bucureşti, ^distrusă de răs- 
boiu, complectând bineîngrijda grădină din Cernăuţi, ducând la bun sfâr¬ 
şit organizarea nouei grădini botanice din Cluj, neîntrecut de frumos si- 
