124 
luată, înzestrând şi Universitatea din laşi cu o grădină botanică creiiy 
pe urmă grădinile alpine şi de experienţe şi acel mare arboret naţional 
care este timpul să-l înfăptuim şi noi, văzând pildele din apus; ştiu cât 
înţelegere şi solicitudine pentru interesele superioare culturale ale nea¬ 
mului nostru trebue să cerem dela cârmuitorii noştri, pentru ca să ne 
putem ocupa şi în privinţa aceasta locul ce ne aşteaptă în concertul do- 
poarelor culte. 
Ai. Borza. 
Proiecte horticulturale. Aflăm, că la Ministerul de Agricultură şi do- 
menii s’a depus un interesant memoriu al dlui conte Ştefan Ambrâzy. 
M i g a z z i din Ungaria, în care se dă schiţa unor vaste planuri botanica- 
horticulturale, ce ar dori dl conte să le înfăptuiască cu binevoitorul sprijin 
moral al guvernului nostru. Este vorba de crearea unor rezervafiuni, 
parcuri naturale, grădini alpine şi arboretum-uri pururea verzi — toate 
ca proprietate particulară! — în cel mai încântător coif al terii noastre: 
Porţile de fier şi insulele din apropiere, Băile Herculane şi muntele 
Domugled, unde direcţia Grădinii botanice din Cluj ceruse încă la 8 Fe • 
bruarie 1920 un teren pentru organizarea unei grădini alpine. 
Dacă nu s’ar putea obţine aci terenele necesare, dl conte se gân- 
deşte la coastele Dobrogei şi la unele insule din cursul inferior al Du¬ 
nării, unde ar alcătui grădini, parcuri şi pepiniere cum nu mai există 
aiurea. Propunerile diuiAmbrozy sunt vrednice de toată atenţiunea cer¬ 
curilor hotărâtoare. Chezăşie pentru seriozitatea lor este parcul «sernper* 
virens et semperflorens» organizat de dsa la Malonya (actualmente în 
Cehoslovacia). 
Va reuşi deci cu siguranţă mai curând, ca sermana direcţie a gră¬ 
dinii noastre, care a avut în vedere ceva similar, deşi în cadre restrânse, 
potrivit cu mijloacele financiare ale statului. 
Dl Ambrozy este doar străin, e conte şi are sprijinul celor mai 
înalte cercuri. ( ab ). 
Arboretul dela Cluj. Direcţiunea generală din Cluj a ministerului 
de agricu'turâ a pus în vedere segregarea unui teren potrivit de minimum 
20 hectare în apropierea Ciulului, pentru crearea unui arboret (şi coni- 
feret), care va complecta în mod norocos noua grădină botanică ce nu 
dUpune de loc suficient pentru amenajarea unei vaste şi complecte colecţii 
de arbori şi arbuşti cultivabili la noi sub cerul liber. Sprijinul dlui director 
generat Petrini este chezăşie, că această operă proectatâ va fi dusă la 
bun sfârşit. 
Catalogul expoziţiei de fructe ce s’a aranjat în Decembrie 1922 la 
Grădina botanică, va fi publicat în proximul număr al Buletinului. 
Apărut la 25 Ianuarie 1923. 
