E szerint azon képletek, melyekben az épen említett 
fajok nagyobb mennyiségben eléfordulnak, a lajta-kép- 
lethez sorozandók. Tekintve azonban azon körülményt, 
hogy a lajta-képlet felső osztályában oly gyakori nulli- 
porák, amphisteginák és heterostegináknak itten semmi 
nyoma, ellenkezőleg pedig az ennek mélyebb szintjében 
eléforduló bryozoák itten szintén nagyon elterjedvék, ezen 
képleteket is a lajta-képlet mélyebb szintjébe kell he¬ 
lyeznem. 
Szoros összeköttetésben lévén továbbá ezen mész- 
dúsabb rétegekkel az alantabb fekvő, tölök el nem vá¬ 
lasztható, homokos és kavicsos lerakodás, egyszersmind 
ennek kora is meg van határozva. 
A mi végre a vereregyházi tályag faunáját illeti, 
fajokat látunk, melyek a bécsi medencében a lajtamész- 
bol és a tengeri agyagból, vagy ezek egyikéből már is¬ 
meretesek. Kivételt csak egy tesz t. i. Polymorphína so- 
roría Pss., egy a közép-oligocaen és pliocaenban gyakori 
a felső oligocaenban ritka faj, mely amennyire tudomá¬ 
som, a bécsi medencéből nem ismeretes, de mint miocaen 
képletekben eléforduló Wieliczkáról említetik. *) 
Itt tehát fajokat, melyek a lajtamészben vagy kü¬ 
lönösen itt fordulnak elé, mint Polystomella crispa d Orb., 
olyanokkal látunk egyesülve, melyek mint Virgulina 
Schreibersiana Czjz., Bolivina antiqiLa d Orb., a bécsi tengeri 
agyagban honosak; mellettük aztán természetesen olyanok 
is mutatkoznak, melyek mint Truncatulina Duteviplei 
d Orb., Globigerina bulloidcs d Orb., mind a lajtamészben 
mind a tengeri agyagban otthonosak. 
Az alsó tengeri agyag jellemző fajai, mint a nodo- 
sáriák, cristelláriák etc. ezen agyagban hiányzanak, va¬ 
lamint a lajtamész felső szintjének fajai, az amphistegi¬ 
nák, szintén nem képviselvék. 
A mogyoródi homokból ugyan emliték nodosáriákat, 
cristelláriákat és textiláriakat, de nagyobb mennyiségben 
csak oly fajok lépnek fel itt is \Nodosaria (Dentalina) 
elegáns, Cristellaria calcar var. cultrata, Textilaria cári- 
nata], melyek a tengeri agyagnak és a lajtamésznek 
közösek. 
Korra nézve a veresegyházi tályag nézetem szerint 
még a lajta-képlethez számítandó. 
*) Dr. Reuss. Die fossile Fauna dér Steinsalzablagevung von Wie- 
litzka in Galizien. Sitzb. d. k. Akad. d. Wissensch. Bánd LV. I. Abtb. 1867. 
