32 
A. A perecseni Ungh völgye és a Ruske Bistre melletti 
Gyil-gerincz közt elnyúló szirt-hegység. 
B. Az Ungk felső folyásának liommokkö-hegysége , a szírt- 
vonulattól északra és nyugotra. 
C. Az Ungh közép folyásának mindkét oldalán elterülő 
trachyt-hegység. 
II. alatt: 
A. A Latorcza folyó nyugot-keleti folyásától délre. 
a) A Király-Helmecz mellett emelkedő andezit-hegyek 
b) A kaszoriyi rkyolithdombsor. 
c) A mándoki liomokhalom-vidék. 
B. A Latorcza és az Üngli folyók közti terület 
C. Az Ungh alsó folyásától északra. 
Az említett szirtvonulatnak iránya NyÉNy—KDK és alig 
2 7 2 mértlöld hosszú s az eocán kárpáti hommokkőből bukkan 
ki. Ennek igen részletes határolása és geographiai tagolása után 
a rétegzeti és tektonikai viszonyok iratnak le. ■— A szirtbegy- 
ségek összetételében szereplő rétegek és kőzetek általában véve 
a következő 5 csoportba sorolhatók : 
1. A tulajdonképi szirthegyeket és szilit oldatokat képző 
kőzetrétegek csoportja. 
2. Az egyes szilieket körülövedző rétegek csoportja. 
3. A szirtterületeket határoló rétegeknek csoportja. 
4. Az áttörő kőzetek csoportja. 
5. A szirthegység födő rétegeinek csoportja. 
Ezen kőzetcsoportok minden kárpáti szirtterületeu többé 
kevésbé meg vannak, s köztük kiválóan az áttörő kőzetek csoportja 
az, mely gyakran hiányzik. 
1. A szorosabban vett sziliek anyaga uralkodólag szilárd 
mészkövekből áll, mert azok élesen körvonalazottak és kilépők. 
Képviselve következő képletek vannak : Lias, Dogger és Maim. 
a) A Lias csak egy helyen, Benjatina uie lett lép ki cse- 
ély területen; mely vagy barna, kovasavdús, kagylós törésű 
oltos mészkövekből és világos szürke törékenyebb, mállva kissé 
f h 0 mokos, mészmárgákból áll. A mészkőben találtatott: Arietites 
sp . ( cfrotiformis) Avicula (cf. oxynoti ) és apró Braehyopoda 
nyomok. 
A világosszürke mészmárgák faunája gazdagabb ; találtat¬ 
tak benne: Arietites sp. (a falcaries-hez rokon), Avicida, inae- 
quivalvis, sima Pecten cf. sepultus , Cardium sp , Leptaena sp., 
Thecidia (cf. jurensis), Spirifer cf. villosus, Terehratula tripli- 
cata (juv.), ier. cf. furcillata. 
Ezen fauna után a rétegek alsó lias korúak s valószí¬ 
nűleg mélyebb szintet képeznek, mint a Tátra északi mészövé¬ 
ben kifejlődött Amm. raticostatus szintje. 
