44 
rajzi önállósággal biró egyes részei, mint a budai, pilisi, 
gerecsei, vértesi, bakonyi, velenczei hegységek és a kö- 
zöttök elterülő területek, kiilön-külön leiratnak — úgy 
hogy az egyes részek földtani viszonyainak megismerte¬ 
tése alapján, későbben az egész hegység egyöntetű föld¬ 
tani leírása megtörténhessék. Ugyanazon eljárás alkal¬ 
maztató Magyarország többi részeinek földtani felvéte¬ 
lénél is. 
A földtani térképeket illetőleg a törzskari eredeti 
felvétel fentebb kimutatott lapjai földtanilag szinezve 
vannak, s az évkönyvhez csatolt kisebb mértékű térké¬ 
peken kivül, még Buda és Tata vidékének földtani tér¬ 
képei is megjelentek. 
Pesten, 1871 november havában. 
Hantken Miksa. 
a m. kir. földtani intézet igazgatója.““ 
Ezután röviden előadta azon elveket, melyek szerint 
ö Esztergom vidéke harmadkori képleteinek osztályozá¬ 
sában eljárt s kiemelte, hogy a magyarországi harmad¬ 
kori képletek párhuzamositását más területek hasonló 
képleteivel későbbi időre, a midőn azok lehetőleg telje¬ 
sen át lesznek tanulmányozva, hagyja fel. 
Szabó József a földtani társulat nevében örömmel 
üdvözli a m. kir. földtani intézet gvkönyvének megjele¬ 
nését, mely mind kiállításra, mind belbecsre nézve a kül¬ 
föld hason czélu munkái mellett méltó helyet foglal el s 
tudományos haladásunknak igen fontos jeléül tekinti azt. 
Hantken Miksa ezután bemutatásának második pont¬ 
jára tér át. 
b) Herbich Ferencz , a kolozsvári muzeum ásványtani 
osztályának őre, a m. kir. földtani intézet részéről múlt 
évben Erdély délkeleti részének földtani fölvételével meg- 
bizatott. 
E felvétel alkalmával gyűjtött kőzeteket bátor vagyok 
most bemutatni. 
A felvett területen előfordulnak: újabb és régibb 
eruptív kőzetek, úgymint bazalt, gabbro, melaphyr sat. 
és üledékes kőzetek a trias- tói a harmadkori képződ¬ 
ményekig. 
Az alsó trias- ból az úgynevezett werfeni pala van 
képviselve Myacites fassaensis és különösen sok Naíicella 
costata kövületekkel. 
