52 
KDK. felé elhúzódó keskeny övét képez, melynek hossza 14 mért- 
föld, legnagyobb szélessége alig nagyobb */ 4 mértfőlduél. Legnyugo- 
tibb pontja Galicziában Ragoznak mellett, a magas Tátrától 3 mért- 
fö dre északra van, Szczawnica és Vörösklastrom (Czerwouy Klaster) 
közt emelkedik a vonulat legmagasabb pontja, a 3096'-nyi Peniny , 
melynek vad, szaggatott sziklatömegein át a Donajec keskeny 
medrét mosta s ettől neveztetett el az egész szirtvonulat. Itt 
nemsokára egészen átlép a Szepességbe, Lublón át Sáros megyébe 
húzódik, Palocsán átmegy s Szeben fölött Jakabfalunál végződik. 
Ezen szirtvonulat többszörösen van azonban megszakadva s tulaj¬ 
donképen igen számos — vagy 2000 — egymástól egészen 
független jurarészletből áll. Mivel ezen természetes megszaka¬ 
dások s több folyóink áttörése ál'al az egész terület tagoltatik, 
ebből következő alcsoportok keletkeznek: 1. A neumatkti cs., 
2. a falstyni cs., 3. a czorstyni cs., 4. a Penuin, cs és 5. a sárosi 
cs. Különösen fontos a kiowi (kijói) (Palocsától DK-re) szírt, 
melyen a legtökéletesebb átmetszet észleltetett. 
A hegyrajz-tektonikai részben (IV. pont) kiemeli szerző 
azon fontos tényt, hogy közönségesen minden egyes szírt egy 
tektonikai egyedet képez s semmi összefüggésben nincs a töb¬ 
biekkel. 
A Pennint kivéve, a szerep, mit orographiai tekintetben 
játszanak, meglehetősen alárendelt, miután az azokat körülbo- 
ritó kőzetek (neocom és kárpáti homokkő) csaknem kizárólag 
a nagy terület viszonyokat föltételezik s a szirtek azoknak alak¬ 
jaihoz simulnak. A szirtképző anyag hajlása és ránczolása elég 
gyakran jön ugyan elé, de nem szabály; majd szép szabályos 
boltozatok és kupolák jönnek elő. majd szabálytalan hullámos 
ráncok. A szirtképző anyag közt a crinoidmész az, melynek 
sziklái kinyúló, merész alakzatai által leginkább föltűnnek. 
A juraszirtek közvetlen boritéka neocom palás agyagból, 
homokkövekből és mészkőből áll, nmlyekuek rétegzése minde¬ 
nütt ellenkezőnek észleltetett. 
Gyakran a neocommészkövek is ellenkező rétegzéssel ke¬ 
resztültörik a palás agyag és homokkő rétegeit, melyek közt 
eredetileg megegyezőleg voltak letelepülve, de később mechani¬ 
kailag keresztül nyomattak. Ezen viselkedés elméleti szempont¬ 
ból fontos, mivel a szírtképződés ezáltal a neocom lerakodása 
után esnék. 
A kárpáti homokkőterület, melyen a szirtek végig vonul¬ 
nak, ezekkel párhuzamosan menő hullámok rendszere gyanánt 
tekintendő s a szirtvonulat csak középvonala egy ilynemű ellen¬ 
hajló (anticlinaU tetemes nagyságú hullámnak. Sczawnica és 
Javorki között végre 3 vagy négy trachytrészlet is benyomul 
