56 
Clypeaster latevostris Ag., Echinólampas Laurillardi Ag., 
Ech. angustistellatus Lbe., Brissomorpha Fuchsi Lbe„ 
Eupatagus euglyphus Lbe., Spatangus austriacus Lbe. 
Magyarhoni leihely csak Ritzing. K. A. 
Jeremjew F. Prof Mikroscopische Diíiinanteinschlüsse im 
Xantopbyllit dér Scliiscliimskischeu Berge des Urals (Leonh. 
Neues Jahrb. 1871 VI. H. 589. S.) 
Jeremjew tanár a XantophyHitnek csiszolatait górcső alatt 
vizsgálván, apró kristálykákat látott benne, miket tulajdonságaik 
után gyémántnak kell tartani. Fényük feltűnő, kristályalakjuk a 
6-szor négykuszonuégyes. jól kiképezett, de domború lapokkal. 
A kristálykák nagysága 005 és 0 5 m. in. között ingadozik. El¬ 
oszlásuk az egyes lemezekben szabálytalan, vagy egészen sűrűén, 
vagy szórványosán vannak elhintve, néha egészen hiányzanak. 
Teljes meggyőződésül vegyvizsgálatnak is aláveté az egész ásványt 
s itt a legnagyobb elővigyázatot követé. A Xantophyllitet, hogy 
minden lehető szerves anyagot eltávolitson, porrá zúzva, savban 
jól kifőzé s megszáritva a vörös izzásig hevité. Ezután tiszta 
éltnyben égetvén, mindannyiszor szénsavat kapott eredményül. A 
Xaut. gyémántartalma oka annak, hogy föloldása, az előtt is, soha 
sem sikenilt teljesen. Nevezetes még a gyémánt kristály kák 
szabályos elhelyeződése is : ugyanis, nemcsak hogy párhuzamos 
tengelyállással birnak, de a szomszédos feles kristályalakok ki is 
egészítik egymást, az egyik a jobb vagy -f-, egy másik a bal. 
vagy — félalak állásában van. 
A Xanth. még sok viz- és szénsav-zárványokat is tartalmaz, 
s igy az egész előjövetből csakis a gyémánt nedves úton való 
kiképződésére lehet következtetni. 
Noha ezen górcsői gyémánt fóliedezésének a közéletre 
nézve jelentőség nem tulajdonítható, s nincs is ok arra, 
hogy nagyobb gyémántok fellelését lehetue kilátásba tenni; tudó 
mányos tekintetben mindenesetre igen érdekes és fontos adat. 
K. A. 
lír. II Rehrcits. VorHiutige Xotiz íiber dle microsco- 
pisclie Ziisammensetzung und Struktur dér Griinsteiiie. 
(Leonhard’s Jahrb. 1871 5. H. 460 S.) 
Szerző 30 csiszolaton vizsgálván eddig a zöldköveket azt 
találta, hogy földpátos anyagok képezik bennök a főelegyrészt, 
de hogy némelyekben éppen nem jön elő, vagy nagyon is egyes 
egyénekben, tisztán kivállott földpát, s találta ezt nemcsak a 
tömött aphanitokban, hanem szemcsés dioritokban is. Ö az alap¬ 
anyagot földpátüvegnek (Feldspatbglas) nevezi, mivel ez egészen 
egynemű, színtelen s keresztezett nikolok közt sötét marad. 
Némely kőzetben az alapanyag részint sötéten marad, 
