Ezen Chabasitnak lelhelye a Guttinhegy éj szaki 
ereszén lévő kis trachytkúp, mely a régi felsőbánya-mar- 
marosi országút alatt, közvetlenül éjszakra a „Tolvaj 
szűkülő“-nek nevezett meredek szikla faltól, a tuffok 
területéből kiemelkedik. A kőzet az előbb tárgyalt 
guttini kőzettel azonos, de mállottabb annál; a benne 
kivált földpát szintén a labradoritsorba tartozó Mikrotin. 
E kőzet számos üreget tartalmaz, melyeknek falain a 
Cbabasit viztiszta, vagy kezdő mállás következtében fehé¬ 
res, krystályokban fordul elő, részint egyenként, részint cso¬ 
portokká és kérgekké összekötve. A legnagyobb krystá- 
lyok 5 vagy 6 mm. hosszúak. E krystályok mindnyájan 
igen csinos ikreket képeznek, melyeknek egyénei pár¬ 
huzamos tengelyekkel egymásba hatoltak. Alakjuk R ; 
— I R; és — 2 R combinatióját képviseli. A törzsrhom- 
boeder lapjai, mint közönségesen, toll alakúlag, a — ] R 
lapjai pedig hosszukban rovatozvák és tetszőlegesen gör- 
bülvék egy oly skalenoéderrel való ismétlődő összealaku- 
lás következtében, melynek lapjai a törzsrhomboeder 
sarkélövébe esnek. 
Az előttünk lévő esetben is alig lehet kételkedni, hogy 
a Chabasít a kőzet mészföldpátja elmállásának köszöni 
eredetét. A kőzetnek ezen alkatrésze könnyen maliik és 
a légbeliek behatásának sokkal kisebb mérvben áll ellen, 
mint a kőzetnek alaptömege és a többi benne kiválóit 
elegyrész. Mig ez utóbbiak példányainkon csak kevéssé 
változtattak meg, a földpátkrystályok látszólagosan meg- 
támadvák; a kisebb krystályoknál a vegybontás már 
egész tömegükön haladt keresztül, a nagyobbaknál az 
még csak felületükre szorítkozik, mig belsejük még ép s 
üveges maradt. A földpátnak sokkal kőnyebben történő 
mállása azonban legtisztábban a közét mállási felületén 
vehető ki, mely mindig likacsos a kimállott földpát üre¬ 
gei által, mig az alaptömeg még szilárd és kevésbé meg¬ 
támadt, az Augit, Amphibol és különösen a Biotit kivál- 
lott krystálykáí majdnem épnek mutatkoznak. 
3 . Adular Tótos környékéről, Mstriuaros megyéken. 
Az Adular tudvalévőleg nem oly nagyon ritkán 
fordul elő a magyarországi trachythegység ércztelérein. 
Már régebben ismeretes a selmeczi ércztellérekböl; nem 
régen Posepny ur azt Verespatakon is találta, és újabb 
időben Szabó tanár ur ezen íöldpátot Felsőbányán is a főtte- 
