76 
lér azon mellékerecskeiben fedezte fel, melyek a keleti irány¬ 
akna mellett, az úgynevezett „Levesi“ felszintes műve¬ 
lés által vájatnak. — Ide csatlakozó előfordulást én 
magam is észleltem tavai a Vihorlat-Guttin hegység 
marmarosi ereszén, Zserapa bányagyarmat környékén, 
a „Griu-cu-vesz“ nevű réten, mely a tótosi rézkohótól 
k. b. \ órányira távolságban keletdélkelet felé esik. Ott 
egy kis bokrokkal borított kupocska széthasadozott tra- 
chytot tár fel, melyben a hasadékok falai szürkés fehér, 
áttetsző Adular krystálykákkal boritvák. A krystálykák 
bár kicsinyek (a legnagyobbak alig hosszabbak 6—7 mm. 
nél), de igen tisztán kiképezvék. Alakjuk, megegyezőleg 
előfordulásukhoz az említett érczteléreken, a P, o P 
és + ? 00 combinatióját képezi. Gázlángban vizsgálva, 
az Orthoklas csoportra jelleges tüneteket mutatják, s 
kitetszik, hogy a csoportnak káliban legdúsabb és nátron¬ 
ban legszegényebb válfajaihoz tartoznak, hasonlólag mint 
a Valencianit, a Szt.-Gotthardt-i vagy mint az ifjabb 
Bischof által vegyelemzett selmeczi Adular. A Griu-cu 
veszi Adular még társulva van kevés Quarczczal. Ez 
utóbbinak képződése az Adular képződésének korszakába 
esik, miután észrevehetők oly Adulár krystálykák, melyek 
a Quarczra felnőttek, úgy mint mások is, melyek Quarcz 
krystályok által részben körülzárják. Quarcz a kőzetnek 
apró likacsaiban is fordul elő. 
A hasadékok mellékközete a hozzá férhető helye¬ 
ken mindenütt nagyobb átváltozásokat szenvedett, minek 
következtében nem is lehet minden alkatrészét biztosan 
meghatározni. Ezen közét Orthoklas-trachyt. Alaptömege 
zöldes-szürke, tömött, ebben porphyrosan behintvék: szá¬ 
mos sárgás fehér, kissé megtámadt, néha még félig üve¬ 
ges földpátkrystályka, továbbá, igen lágy, zöld Selado- 
nit-féle anyaggá átalakult likacsos oszlopkák, melyeknek 
körrajza a végbe ment átalakulási folyamatok folytán 
határozatlan és elmosodottnak látszik. Kétséget nem szen¬ 
ved, hogy ezen oszlopkák Amphiboltól vagy Augittól 
származnak, de hogy ezek közül melyikétől, ezt az előt¬ 
tem lévő példányokon meghatározni már nem lehet. Azon¬ 
kívül itt ott egy Biotit lemezke is látszik. A kivált föld- 
pátkrystálykák nem mutatnak ikerrovatozatott ; a gáz¬ 
lángban vizsgálva jelleges Orthoklasnak bizonyultak. 
Nevezetes, hogy a kőzetnek ezen eredeti földpátja hasott 
lóan mint az, mely hasadékain másodlagosan képződön- 
nátronnak csak nyomait, de annál több kálit tartalmaz. — 
Ezen körülmények közt igen valószínűnek látszik, hogy 
