78 
hátra, melyekben a Quarcz befelé álló egyénekben 
kikrystályódott. A conglomerátban néhol Pyrit is behintve 
fordul elő, néhol sűrűbben is. — Ezen conglomerat réteg 
körülményei világosan bizonyítják, hogy| a réteg egyszerűen 
a melékkőzetnek törmelékéből keletkezett, mely a telér- 
hasadékon, gyorsan folyó vizek közreműködése foly¬ 
tán, tova gurult, elvégre lerakodott és későbben csak, 
kovaoldatok által szilárd tömeggé összeköttetett. — Az 
emlitett Anthracit darabkák a conglomerat szélső részé¬ 
ben fordulnak elő; némely helyen sűrűén összehalmozvák 
s úgy tetszik, mintha nagyobb darabok szétrombolásá- 
bólkeletkeztek volna, séleiken s csúcsaikon gömbölyödöttek 
E darabkák szurokfeketék ; tömegük tökéletesen amorph 
és kagylós törésű; a forraszcső előtt elég, de csak igen 
nehezen s láng nélkül. Oxygénben az elégése könnyen 
és tökéletesen történik. A darabkákat közvetlenül 
mindig egy vékony Markasit hártyácska boritja, mely 
fölött a conglomerat közönséges kötszere vastagabbb 
héjat képez. A kovand hártyácskának képződése minden 
esetre azon reducaló hatásnak tulajdonítandó, melyet 
az Anthracit a vasgáliczot tartalmazó oldatokra gya¬ 
korolt. 
A tellérdarabnak a tárgyalt conglomerat-réteghez 
csatlakozó részét Quarcz, Sphalerit, Galenit, kevés Pyrit- 
tel és Chalkopvrittel együtt alkotja; ezen ásványok 
többszörösen ismétlő rétegeket képeznek, melyekben a neve¬ 
zett ásványok közül majd az egyik, majd a másik uralkodik 
vagy hiányzik, vagy melyeknek szerkezete különböző. Ezen 
összes hosszrétegeken egy ifjabb Quarcz tellérke hat keresz¬ 
tül, mely maga ismét egy még ifjabb, a conglomerat-réteg 
szélén lévő Markasit hossztellérke által keresztül hatol- 
tatik. Ha a többi hosszrétegeket is közelebbről tekintjük, 
láthatjuk, hogy azok n^m mindnyájan egymásután képző¬ 
dött kérgek, hanem hogy közülök van egynéhány, mely 
voltaképen ifjabb tellérkét képez a többi párhuzamos 
réteg közt. A telér összes tömegének szerkezete ezen 
többszörösen ismétlő ifjabb telér képződést még sokszo¬ 
rozva mutatja, oly sajátság az, mely áltáljában a nagybá 
nyai érczkerület minden vastagabb telérének közös tulaj¬ 
dona. Belőle önkényt következik, hogy azon vastagabb 
telérek lassankinti betöltése általánosan nem történt 
szakadatlanul, hanem időnként megakadályozttaott oly 
dynamikus folyamatok által, melyeknél a már képződött 
telértömeg erőszakosan újonnan felszakíttatott és szétre- 
pesztetett. 
