§5 
egy ilyen jegőcz beljebb kerül, itt a kevésbé telült oldatban 
újra elolvad. A dülényes hasábokban jegőczödő salétrom, habár 
nehezebben olvad, még is későbben képződik. Ha ilyen hasáb- 
alakú jegőcz növekedésében egy rhomboeder mellett elhalad, a 
folyadék a salétromtü felé kezd áramlani, mivel itt a nehezebben 
oldódó salétrom szilárd alakban lerakódván, a folyadék oly sűrű¬ 
séget nyer, melynél a rhomboederes salétrom ismét olvadni 
kezd. Ezáltal a szomszéd folyadék sűrűbb lesz, és a jegőcztük felé 
áramlik. Ezen csupán a sűrűség külömbségéböl eredt áramlás 
által a rhomboederes salétrom keletkezési helyéről parányonként 
átköltözik a dülényes salétromhoz. Hogy valóban az említett áram¬ 
lás, és nem valami távolható vonzó erő oka e tüneménynek ki 
lehet mutatni, ha a kisérletet az által módositjuk, hogy a salét¬ 
romoldathoz kevés gummioldatot teszünk. Ezáltal a vizrészecskék 
mozgékonysága gátolva van, és ha most a jegőczödés alatt vala¬ 
mely salétromtü egy rhomboeder szomszédságába kerül is, enuek 
alakjára befolyást már nem gyakorol; a rhomboederek el nem 
olvadnak. 
Prof. Ferdinand Zirkel. Mikromineralogische Mittkei- 
lungen. 
(Leonh. Jahrb. 1872. 1 H. 1—25 S. I. Taf.) 
A górcsői kőzet- és ásványvizsgálatok terén híres szerző 
ezen czím alatt egyes észleleteket közöl folytatólag az ugyanott 
1870. 801. lapon hasonló czímen megjelent s a „Főldt. Közlöny" 
múlt évfoly. 74 lapján is megismertetett régibb közlemények¬ 
hez u. m. 
1. Csillogó Obsidián. Sok gyűjteményben található egy 
Cerro de los Navajásról (Mexikóban) származó Obsidián, mely 
különösen ferdén ráeső fényben sajátságos zöldessárga, némely¬ 
kor zöldaranyos csillogással bir. Az Obsidián csiszolatainak vizs¬ 
gálatából kitűnt, hogy az üveganyag telve vau igen apró, szer¬ 
felett vékony, többnyire hegyes tojásalakú lemezkékkel, melyek¬ 
nek anyaga hasonlóképen üzeg, de kissé elütő szerkezettel bir. 
Mértemig az Obsidian-anyagban semmi legcsekélyebb kristályos 
vagy mikrolithos kiválás sem észlelhető, addig a lemezkék 
anyaga telve van számtalan apró testecskékkel. Látható, hogy 
mint számos más ásványoknál, itt is bezárt s egy irányban elhe¬ 
lyezett idegen testecskék okozzák a csillogást, de a lemezkék 
képződése az Obsidián üvegben alig magyarázható ki. 
2. Bühne mellett a Hamberg bazaltja. Közelebb leírja 
ezen bazaltot, mint mely sajátságos ásványcsoportulatai miatt 
nevezetes, mert Augit, Olivin, Melilith, Leucit, Nephelin, Hauyn 
és Magnetit járulnak hozzá összetételéhez. Hasonlít ezen bazalt 
