86 
ennélfogva az Olaszországban Melfi mellett, fekvő Vnlt,őrhegynek 
lávájához. 
3. Bazalttal árult homokkövek. Ezek egy két ujnyi vastag, 
éles élű oszlopkák Ober-Ellenbaehból alsó Hessenben, melyek ezen 
elválásukat a bazalttal való érülés által nyerték. G ércsői vizs¬ 
gálat kimutatta, hogy a homokkő quarc/szemcséi közé üveganyag 
szivárgott és ott megmerevedett, hasonló a bazaltnak üveges alap¬ 
anyagához. 
4. Vonatozott Orthoklas. Z. több Orthoklast találván, külö¬ 
nösen egyet, Siberiából s a többi közt a drachenfelsi Sanidint, is, 
melyek csekély nagyításnál és szabad szemmel is szabályos meg¬ 
lehetős párhuzamos vonatozásokkal bírtak, azon gondolatra jött, 
hogy talán, mint a Perthit, Orthoklas és Álhit lemezek összenö¬ 
véséből eredtek; a górcső azonban azt mutatta, hogy ez az eset 
nem áll ezeknél. Sarkított fényben mindig csak egy szinünek 
látszott az egész csiszolat. Erősebb nagyításnál aztán föl is tűnt 
a voualozásnak valódi oka s az egyrészt igen apró,Csorba helyezett, 
rendesen hosszúra nyúlt üregekből, másrészt hasonló irányban 
belenőtt világos sárgás tücskökből ered. 
5. Vulkáni hamu és homok. Több vulkánról való ily anyagot 
vizsgálván, annak ásványi összetételét a lávákéval azonosnak 
találta, de a hamu és homok elegyrészei a következő pontokban 
mégis különböznek a láva elegyrészeitől. 
1) Az üvegzárványoknak feltűnő nagyobb mennyisége által. 
2) Az által, hogy a kristályok igen telve vannak idegen 
ásvány-zárványokkal. 
3) Az üveganyaguak túluralkodása által. 
4) A roppant sok sötétkarimás buborékok által, melyek az 
üvegben és kristályokban egyaránt láthatók. 
5) A mikrolitheknek sajátságos csoportulatai által, melyek 
főleg Augitból és Magnetitből állanak. 
Ezen különbségek után a hamut és homokot, tán mégis 
másnak lehetne tartani, mint a kráterben szétroncsolt és aprózott 
megmerevedett volt lávának. Itt, úgy véli, valóban ugyanazon 
olvadt tömegnek egy elütő megmeredése látszik bebizonyodni s 
pedig minden körülmény gyorsabb kihűlésre és raegmeredésre 
mutat. 
K. A. 
Ricli v. Drasche. Cber Serpentine und serpentinalinliche 
Gesteine. (Mineralogiscue Mittheilungen H. 1.) 
Több az Alpokból való Serpentint górcső alatt s vegyileg is 
vizsgálván, szerző végeredmény gyanánt kimondja, hogy ■ az 
eddigelé 8erpentin név alatt fölhozott kőzetek két csoportra osz¬ 
lanak, melyek igen gyakran vegyileg alig különböznek, de annál 
