8i 
feltűnőbben a górcső alatt. Átmenetek itt is léteznek azonban. 
Mindnyájoknak vegyszerkezete a 8 MgO, 2 SiO a -f- 2 H 2 0 képlet 
által közelítőleg fejeztetik ki. 
Az egyik csoport Serpentinjei oliviukőzetek átváltozásának 
terményei. Állandó kísérőik: Bronzit, Bastit, Diallag. — 
Ezekben rendesen egy hálózat tűnik fel, mely sűrűén kiválott 
Magnetit erecskék által képeztetik, úgy hogy azok szabálytalan 
sokszögű mezőket határolnak. Ezen sokszögeknek bensejében 
gyakran még ép, átlátszó szem látszik, mig a Magnetit mentében 
mindig rostos ásvány látható. Utóbbi az átváltozott, a benső mag 
a még ép Olivin. 
Diallag a legtöbbnél már szabad szemmel is látható; úgy 
hogy ily esetben p. Olivin-Diallag kőzetből szármázott volna a 
Serpetin. Ezeket a szerző tulajdonképi Serpentineknek hívja. 
A második csoportba tartoznak a külsőleg* és gyakran vegy- 
szerkezetiikre nézve is megfelelő közetek, melyek górcső alatt 
mást mutatnak. 
Már csekély nagyításnál és ráeső fényben ezeknek mind¬ 
egyikében, a zöld anyagban fehér talknemű levélkék láthatók. 
Erősebb nagyításnál áteső fényben az alapanyagban épszögényes 
átmetszetek halmaza látható, hosztengelyük szerint tisztán vonal- 
zottak s keresztezett nikólok közt a rhombos rendszerre utalók. 
Láthatók ezeken kívül szabálytalan körzetű metszetek, 
melyek szintén két optikai tengelyüek s valószínűleg ugyanazon 
ásványnak a hasadási iránnyal párhuzamosan menő metszetei. 
Láthatók továbbá Magnetit-szemcsék is és egy barnás ásvány, két 
irányú, csaknem derékszög alatt egymást metsző hasadékrend- 
szerrel, s ez a Diallag. 
A fenemlitett rhombos rendszerre utaló átmetszetek is két 
ásványhoz tartoznak, mert keménységük különböző. Két üveg 
közt a kőzet porát összenyomva s ez alatt a górcső alatt nézve, 
azt tapasztalta ugyanis a szerző, hogy mig némely szemek az 
említett ásványból, mint a Talk, széllyel nyomattak, mások szét¬ 
repedezve összetörtek. 
Biztosan azonban nem lehetett eldönteni, hogy micsodák, 
igen valószínű, hogy a keményebb Bronzit , a lágyabb Bastit. 
Ennélfogva ezen kőzet inkább Bronzit- vagy Bastit-kőzetnek 
tekinthető. 
Talált a szerző oly átmeneteket is, hol ezeken kívül a 
tulajdonképi Serpentinek magnetit-erek hálózata s ezek mentében a 
hosszrostos ásvány volt látható; tehát hol Olivin is lehetett az 
eredeti kőzetben, 
Dr. Neumayr „Ueber Jura-Proviuzeii.“ (Verhandlungen 
-dér k. k. geol. Reichsaust. 1872. Nr. 8.) 
