88 
Ezen czíni alatt egy igen érdekes közlemény jelent meg, 
melyet becses tartalmánál fogva egészben, a lehetőségig híven, 
adok: 
Európa valamennyi jurassi lerakodmánya tudvalevőleg 
három térbelileg elkülönített területre oszlik; a mediter¬ 
ránba, a középeuropaira és az oroszra, J ); az elsőhez Spanyol- 
ország, a Cevennák és Alpok, Olaszország, a Kárpátok 
és Balkánfélsziget jurája számíttatik, a másodikhoz Fran¬ 
cia- és Németország többi részeiben, Angliában, a bálti tarto¬ 
mányokban, Brünn és Krakó környékén előforduló, végre talán 
a Dobrudsából Peters által leirt jurassi képzödméuyek tar¬ 
toznak. 
Főleg három pont az, mely a mint két részbeli lerakod- 
mányokra nézve jellemző megkülömböztető jelül szolgál; a 
kettőnek eltérő petrographiai összetéte, a mediteiTani jura hiá¬ 
nyos kifejlődése, és a phylloceras- és lytoceras -fajok tömeges 
fellépése ennek cephalopodatartalmú rétegeiben. 
A mediterrani jura hiányossága tekintettel a középeuro¬ 
paira feltűnő tünemény, mely iránt még nem vagyok képes biz¬ 
tos felvilágosítással szolgálni, s a kettő összességének összeha¬ 
sonlításánál igen feltűnő külömbséget nyújt; ha azonban a két 
területnek csak két egymásnak szorosan megfelelő lerakodmá- 
nyát hasonlítjuk össze, annélkül hogy a többire tekintettel 
volnánk, úgy hogy tehát a hiányosság mint megkülönböztető-jel 
elmarad, hát még mindig marad jellemző kiilömbség a kettő 
közt, s igy a hiányosság nem szolgálhat átható külömbségül. a ) 
A petrographiai eltérések a legtöbb esetben igen jellem¬ 
zők, de mutatkoznak a két lerakodmány-sorozatnak egyformán 
ki képződött kőzetei is, melyek a fauna összetételére vonatkozólag 
még mindig határozott külömbségeket mutatnak. 
Ez utóbbiakra, a csupán állattani külömbségekre fekte¬ 
tendő a fősuly, annáliukább is, miután csak is ezek azok, 
melyeken mai tengereinkben a terület-beosztás alapul. A leg¬ 
feltűnőbb és leglényegesebb pont az, miszerint cepholapodatar- 
*) Eltekintve a még igen kevéssé ismert és talán a mediterranival 
megegyező krim-kaukázi területtől. 
2 ) Felhozatott; azonkívül még a tetemes buránylerakodások hiánya ; 
de csak Stramberg, Inwald, Nikolsburg, Piassen, Wimtnis, Saléve, Echail- 
lon s. a. t. újabb időben közelebbről ismeretessé lett hatalmas burány- 
képzödményeire kell figyelmeztetnem, hogy kimutassam, miszerint ezen 
külömbség nem áll. 
Az aptychmeszekre, legmélyebb tengerbőli lerakodásokra, sem fek¬ 
tetnék súlyt, miután mellettük szintoly jelleges alpi lerakodások csekélyebb 
vízből mutatkoznak. Az aptychusmeszek jelenléte a nagy mélységet tanú¬ 
sítja, melylyel a mediterran-medencze helyenként bírt, annélkül hogy ezál¬ 
tal a többi képződményeknél mutatkozó külömbségek megfejtetnének. 
