9 o 
ráták és lytoceráták kivételével , Olomuczánnál is előfordulnak , 
és oly feltűnő összehangzás uralkodik,hogy ezen képződmények 
lerakodásának idejében szárazföld okozta elválasztásra nem is 
gondolható. ’) 
Mielőtt saját nézeteiméit kifejteném, tágabb tért kell nyit¬ 
nom és a különféle területek földrajzi elterjedését tekintetbe venni; 
a középeuropai és mediterrani jura közli határ, mint ismeretes, 
nagyjában nyugatkeleti folyamattal bir, úgy hogy az előbbi e 
határvonaltól éjszakra, az utóbbi délre fekszik. A középeuropai- 
területtől éjszakra az orosz terjed, melynek jellegéül Moszkva 
környéke szolgálhat. E területhez tartozik a Fetschora-ország 
jurája, valamint Liudström vizsgálatai szerint a spitzbergi. Külö¬ 
nös érdekkel biruak azon kövületek, melyeket a második német 
éjszaksark-expeditio Gröulandból hozott, s melyek Toula ur szerint 
egészen az orosz jura jellemét mutatják. Toula fontos, még nem 
közölt, vizsgálatai az orosz-terület kiterjedésére vonatkozó isme¬ 
reteinket igen bővitik, és benne most egy az Uráltól Grönlandig 
a középeuropai területtől éjszakra fekvő övét látunk, 
A középeuropai- és orosz-terület közti legfontosabb külömb- 
ségek abban állanak, hogy a középeuropai jurában oly elterjedt 
oppelia és aspidoceras nemek Oroszországban hiányzanak, éppen 
úgy, miut a burányszirtek vagy általában a burányok tömeges 
csoportulása. * 2 ) 
Délről éjszakra tehát három térbelileg egymásra következő 
területünk van, melyeknek elsejében a lytoceras és phylloceras 
nemek, másodikában oppelia , aspidoceras és a szirtalkotó burá¬ 
nyok elterjedésüknek éjszaki határát találják; a fauna oly külömb- 
ségei , melyek a faciesviszonyok helybeli behatásától tökéletesen 
függetlenül , csak az éjszakibb vagy délibb fekvéstől befolyásolva 
lépnek fel, nézetem szerint csak az éghajlati-viszonyok és a ten¬ 
gervíz hömérsékének kidömbsége által magyarázhatók meg. 
Tudom, hogy ezen állítással azou igen elterjedt és még 
kévéssé tagadott nézet ellen vétek, miszerint a régibb képletek¬ 
ben a különféle szélességifokok közt éghajlati kiilömbségek nem 
léteztek, de ha a szerves testek elosztása oly tisztán mutatja, nem 
lehet azon meggyőződésnek ellenállni, miszerint a jura lerakodá¬ 
sának idejében szintúgy uralkodtak hévkülömbségek, mint most, 
miként ezt már Marcou feltételezte. Igen valószínű ugyan, misze¬ 
rint a jura korszak melegebb éghajlattal birt mint a mai, miután 
*) Ilyen csak a tithon ideje'ben látszott lenni. 
2 ) A donetz buránymeszei nem az orosz, hanem a kaukázi terület¬ 
hez tartoznak, mely a mediterráninak látszik folytatása lenni. 
