92 
1. Vissegrádon a Várhegy trachytbrecciája részben való¬ 
színűen eruptív jellegű, különösen mutatja ezt a kálvária kápol¬ 
nája megett föltornyosuló sziklacsoportozat. Eruptív trachyt csak 
a Kalváriakegynek délnyugoti sarkán lép ki, erősen mállva és 
Calcit-erekkel átszőve. Színe piszkos barna, de a Várhegy felé 
átmegy az ismeretes vörös trachytba, a milyenből a főváros 
számára kövezetkockákat faragnak. 
Ezen barna trachyt a trachytbrecciának egy fekvetét is 
magába zárja, miből annak fiatalabb korára következtethetni. 
2. A szélesen elterülő lapos hátú Malomhegy hasonló 
barna, üde állapotában egészen íVkete trachytból áll, melyet a 
Malom-, Levenczpatak völgyeiben és a Duna mellett is több 
kőbányában fejtenek, de mely technikai czélokra nem ajánlható, 
mivel már egy év leforgása alatt, a légen állva, földessé mál- 
lik. Tudományos szempontból szép központ-héjas és lapos táblás 
elválásáról nevezetes, nem különben arról is, hogy a jó minőségű 
vörös trachytba jól észlelhető átmeneteket képez. A Duna partján 
nyitott kőbányákban a ritka oszloposán héjas elválás is észlel- 
tetett. 
Ezen trachyt szétmálva vörösbarna nyirokot eredményez, 
mely Vissegrád körül sok szőlőnek talaját képezi. 
3. A trachytbrecciák és tr. tuffok felületi elterjedése annyira 
tetemes, kogy az eruptív trachyt csak egyes kúpok és részletek 
gyanánt búvik ki ezen általáuas takaró álól s ritkábban képez 
nagyobb összefüggő tömegeket, még a hegység belsejében sem. 
4. A vissegrádi Feketehegy tetején és déli lejtőjéu felső 
lajta képletü koralloknak igen gazdag leihelyét fedezte fel és 
zsákmányolta ki a jelentést tevő, uem különben óriási osztrigákat 
és egy gerinczesnek bordadarabját is találta a trachytbrecciában. 
5. Bogdány felé a Dunára nyíló völgyecskék alján, a lajta 
képződmények alsóbb, tengerparti jeleggel bíró rétegeit találta 
fel, nemkülönben Bogdánynál s a hegység keleti széle hosszában 
még számos helyeken is. 
6. Bogdánynál a Csódi hegy és környéke igen érdekesnek 
találtatott. (Közelebbi leírása a „Földtani Közlöny“ 1871. IX. 
számában jött.) 
7. Tahi puszta körül negyedkori jelleges parti képződmé¬ 
nyek észleltettek. 
8. Pócs-Megyernek és Sziget-Monostornak átellenében a 
Dunára nyíló völgyek alján külünösen jól kifejlődve lépnek ki a 
felső oligocán képletü homok és tályag rétegek, s ezekben sok 
kövület s szép Gypsz kristályok gyüjtettek. 
