- 103 — 
oszlopdarabokat, végre földpátokat táblás törmelékben, 
melyek még elég épek voltak arra, hogy a hasadást 
rajtuk kivenni lehetett, különben nem átlátszók, fehérek. 
Lángkisérleti módszerem által meghatározva, biztosan 
Orthoklasnak bizonyultak be. 
Kérdés, hogy honnét szakadhatott ide ezen Trachyt- 
törmelék ? A budai oldalon eddig Orthoklas-Quarcz-trachy • 
tót nem ismerünk, de igen is van tudomásom a pesti olda¬ 
lon egy Orthoklas-Quarcz-Trachyt előjövéséről, mely¬ 
ben a Biotit is megvan, a lelhely Mogyoród Fóth mellett, 
hol az hasonlóképen mint törmelékőzet, de jelentékeny 
tömegben van kifejlődve, és Böckh tagtársunk tudósitása 
szerint Lajtamész korszaki szerves zárványokat tartalmaz. 
Egy másik nyoma a Trachytképletnek előttem szin¬ 
tén ismeretes s erről emlitést tettem Buda-Pest környé¬ 
kének földtani első leírásában, először is a Nagy-Sváb¬ 
hegy nyugati oldalán, Budakeszin fedezvén fel hömpö- 
lyöket egy mély vízmosásban, későbben pedig a Szép¬ 
árokban is, a Lipótmező közelében, egy conglomerát- 
ban, melyben a Trachyton kivül Dolomit, ennek Szaru¬ 
köve és mészmárga vehetők ki. 
Hofmann Károly ur Pest-Buda környékét újra átta¬ 
nulmányozván, Trachytzárványokat Dolomit-conglomerat- 
ban több helyen észlelt, és azoknak geológiai helyzetéről 
is határozottan nyilatkozik, azt a nummulitképletbe 
helyezvén, minthogy a conglomerat réteg fölött a Nummu- 
litképlet van láthatólag elterülve. Hofmann ur talált oly 
ép darabokat is, melyekben a földpát még nem volt 
elmálva s az lángkisérletileg Orthoklasnak mutatkozott. 
Ezen adat nem csak Buda környékére, hanem általában 
vulkáni kőzeteinkre nézve is nagyon nevezetes, minthogy 
.benne az első biztos nyomát látjuk egy harmadkori 
éocen eruptiv kőzetnek, a melynek ezután a föld felületén 
volna folytatása keresendő. 
c) Dichroit a Karancsi Trachytban. 
Napokban Vogelsang Delftből levélben arról értesí¬ 
tett, hogy példányai között Somosujfaluról ezen fel¬ 
írással „Rhyolith“ egy olyan Trachytot bir, melyben 
Gránát és Dichroit van és felkér annak előjövési körül¬ 
ményeiről őt bővebben értesíteni. 
A Dichroit egy toscanai Trachytban már említve 
van, de magyarországiakban mindeddig senki által sem 
észleltetett. A Karancs hegységet képező Trachyt egy 
isolált tömeg, a mely már Beudantnak is nagyon feltűnt 
és határozottan Trachytnak állítani sem merte. A bécsi 
9* 
