104 
geológok mint Trachytot tüntetik ki. Én részletesen még 
nem ismerem a helyszínén, petrographiai tanulmányozást 
a meglevő példányokon téve az tűnik ki, hogy föld- 
pátja mészföldpát , az Andesin és l.abradorit sorból, 
ehez csatlakozik Amphiból, Gránát és (Juarcz, minek 
azonban meglehet, hogy egy része a Quarczhoz igen 
sokban hasonlító Dichroit. 
2. Szabó tanár urnák második közleményére vonat¬ 
kozólag Dr. Hofmann Károly ur indíttatva érzé magát, 
nehány szóval kifejteni azon érveket, melyeknek alap¬ 
ján azon eruptív kőzet korára nézve, melynek darab¬ 
jait Szabó tanár ur Budakeszinél, mint egy dolomitcon- 
glomerátnak zárványait föllelte, a Szabó tanár ur által 
fölemlített következtetést vonta. Hofmann ur ugyanazon 
conglomeratot hasonló zárványokkal a budai hegységnek 
több pontjain is föllelte és pedig oly helyezkedési viszo¬ 
nyok közt föltárva, melyek kétségen kívül helyezik a 
conglomeratnak a nummulitmész képződményhez tarto¬ 
zását. Ilyen pontok a Luckerhegy Buda-Őrs mellett, 
továbbá a Zúgligetbe vivő szorulat és a budai Guger- 
hegy teteje. Az első helyen a conglomerátot közvetlenül 
úgynevezett bryozoa-rétegeink födik, melyek az eocán 
képletnek a nummulitmész képződményre következő leg¬ 
felsőbb tagját képezik Buda vidékén; a két utóbb emlí¬ 
tett ponton a conglomeratra hatalmasan kifejlődött num¬ 
mulitmész-rétegek települnek s miután a Gugerhegyen, 
is a conglomeratban az eruptív kőzet darabkáinak kísé¬ 
retében gyakran találhatók nummulitek, s ezek azonosak 
a numm. mésznek fajaival: úgy kétségtelen, miszerint 
mind a coglomerát, mind a nummulitmész egy és ugyan¬ 
azon rétegsorozatba tartozik. 
Az eruptív kőzet maga természetesen vagy hasonló 
vagy még magasabb korú lehet, mint a conglomeratpadok, 
melyek töredékeit magukba zárják. Az első nézet az 
előjövetnek több körülményeire nézve valószínűbbnek 
látszik. A felületen ezen eruptív kőzetet magát eddigelé 
még sehol sem észlelték, kitörési helye azonban nem 
lehet messze Buda-Örstől, mivel az ottani Kis-Kalvária- 
hegyen a kőzetnek töredékei nagy mennyiségben fordul¬ 
nak elő és szögletes alakjuk mutatja, hogy nem hurczol- 
tathattak meszire ; a kőzetnek kitörési helye kell, hogy 
azon fiatalabb rakódmányok által elborított területre essék. 
3. Matyasovszky Jakab megismerteté a „R. Comitato 
Geologico d’Italia" munkálatait. (Lásd az ..Irodalom" 
rovatában.) 
