111 
átmenetet képez a diluviumba; a kavicsot födő homok 
már kétségen kívül diluvial. A kavics görélyei nagyobb¬ 
részt Quarczból, kisebbrészt mészkövekből állanak; útka- 
vicsozásra jó sikerrel alkalmazható. 
III. Vórápon (Kúp és Pápa között) a vályogvető 
gödörben 2—4'-nyi diluvial homok és kavics alatt szürke¬ 
sárga agyag van io'-nyira föltárva, felső részében homo¬ 
kos az agyag s itt ott vékony homokfekvetekkel bir. 
Itt is a cong. homokban sok kövület lelhető, nagyobb¬ 
részt azon fajok, melyek Kúpon vannak, úgymint: 
Congeria Basteroti Desh.gyakori; 
Congeria auricularís Fuchs .... gyakori; 
Cardium conjungens Partsch.gyakori; 
Cardium cfr. complanatum .megl. ritka ; 
egy apró faj, melyet Kúpon nem találtam. 
Pisidium priscum Eichw.elég gyakori; 
Melanopsis impressa Kraus.megl. ritka ; 
ezen faj az által üt el kissé a kúpiaktól, hogy valamivel 
kisebb és nyúlánkabb, mint azok. 
Melanopsis Bonéi Fér.gyakori; 
Melanopsis pygmaea Partsch .... igen gyakori; 
Neritina Gratéloupana Fér.elég gyakori; 
Neritina crescens Fuchs.elég gyakori;. 
Planorbis microceplialus Fuchs . . . ritka. 
Clausilia sp.ritka. 
Limnaeus obtusissimus Desh ? ... . egy példány 
IV. Tapelczafön a helyi téglavető gödörben s a Ta- 
polcza folyó mentében fekvő két téglavetőben észlelhető: 
1. Televényes homok vagy kavicsos homok } diluv. 
2. Szürkesárga agyag, apró márgaconcre- 
tiókkal és gyér kövületekkel. 
Itt a congeria homok hiányzik ; az agyagban gyé¬ 
ren elszórva csak 
Congeria Basteroti Desh. 
Cardium conjungens Partsch. 
Unió (at a vas Partsch?) töredékek találhatók. 
V. Magyar Tevel előtt a 10' mélyre ásott vályogvető 
gödörben szürkéssárga, hasadozott réteges agyag csak¬ 
nem a felületig lép s csak egy részén terül el i'-nyi 
homok és kavicsréteg. Itt is az agyagban gyéren elszórva 
csak 
Congeria Basteroti Desh. 
és Cardium conjungens Partsch található. 
VI. Pápán az uradalmi téglagyár gödreiben és egy ott 
ásott kútban következő rétegsorozatot észleltem: 
