Fúrlyuk Frannczia- Kakuk Magyelós 
vágás máj. és Szűcsi között hegy domb. Csóót 
a-alluvium, d/í-diluvial homok és alluv., ck- cong. kavics, ch-coug. homok, 
ma-márgás agyag (cong.), Wt-kavicsos homok (cong.). 
IV. Szűcsi és Pápa-Teszér közt a Zsürk major-nál a 
szőlődomb nagy része szürkéssárga, kissé palás cong. 
agyagból áll, mint ezt északi és déli végén az árkokban 
jól lehet észlelni. Kövületek gyéren elszórva és töredezve 
jönnek elő benne, különösen : 
Melanopsis pygmaea Partsch 
Cardium conjungens Partsch 
Conqeria sp. i .. ,. 
Unió sp. J töredékéi. 
V. Pápa-Teszérhez közel az úgynevezett csoóti malom¬ 
nál a meredek domblejtőn ugyanezen cong. agyag búvik 
ki, hasonló töredezett és gyér kövületekkel. 
VI. Fenyőfő és Kopáliy között a cong. kavics hatal¬ 
masan van kifejlődve, de itt a görélyek nagyobbrészt 
Dachstein-mész és dolomitból állanak, miután a közeli 
hegyek ezen kőzetekből vannak összetéve. Kövületeket 
nem tartalmaz, de fekvése a congeria-agyagon több 
helyen észlelhető. 
Legérdekesebb a congeria képlet a régibb képletü 
hegyek alján, vagy az általok bezárt völgyekben és 
medenczékben; itt azonban rendesen vastag diluvial réte¬ 
gek által boritvák s csak a Steiner uradalmi főépitész 
ur által velem közölt fúrási adatok és naplók nyújtanak 
fölvilágositást azokról. 
I. Diós majornál (Koppány és Ugód között)*egy kibuk¬ 
kanó magányos dolomitkúpocska mellett Steiner úr 
közlése szerint io° 3' mélységben egy 4' vastag tisztá¬ 
talan lignittelepet értek el. A telep csapása irányában 
(DNy. felé) vagy 30 0 hosszú tárnát hajtottak azon remény- 
