I2Ó 
Férd. Zirkel. Die mieroscopisolie Zusammeiisetzimg 
von Tkon- und Daeksckiefern. (Pogg. Ann. 1871. nov, 10). 
Az agyag- és fedőpalákkal eddigelé górcsővi tekintetben 
kevesett gondoltak. Zirkel itt is megkezdé a vizsgálatokat. 
Az eddigelé vizsgált agyagpalák a szílúr és devon képle¬ 
tekbe tartoznak s nagyrészt Németországból valók. Mindenek 
előtt megjegyzi a szerző, hogy a paláknak csiszolatai, melyek 
gyakran egymástól igen távol eső leihelyekről valók, a górcsői 
szerkezetben és összetételben oly hasonlók, hogy hosszabb tanul¬ 
mányozás után sem lehetne az etiquették nélkül az egyes előjö- 
veteket egymástól megkülönböztetni. 
Ezen tanulmányoknak váratlan tőeredménye az, hogy a 
szóban forgó palák nem állanak csupán, mint eddik hittük, zuza- 
dékos és iszapolt kőzet- és ásványrészecskékből, hogy nem tün¬ 
tetik fel csupán az előtte létezett kőzeteknek igen finomra zúzó¬ 
dott iszapját, hanem hogy górcsővi, krystályos és krystályodott 
elegyrészeket is tartalmaznak, melyek néha ugyan csekélyebb 
mennyiségben vannak jelen, de igen gyakran azon paláknak 
összetételében a főszerepet játszák. 
Ezen krysiálykák tulajdonképi alakjára nézve, parányiságuk 
miatt egyelőre semmi biztosat nem lehetett megállapítani; azok 
hosszú, keskeny, fölül és alul gömbölydeden hegyezett hengerekhez 
hasonlítanak. Ha meg volna engedve, ezen mikrolithokat valami 
ismert ásvánnyal azonosítani, úgy legközelebb fekünnék a fölvétel, 
hogy az Amphiból, de ennek egyelőre mégis csak véleménynek 
kell maradnia, mely semmi lényeges okok által nem támogattatik. 
Azon gondolat, hogy ezen testek talán egy korábban létezett s 
szétzuzódott ásványnak szálkás darabkái lehetnének, alakjuk 
miatt ki van zárva. 
Nevezetes, hogy a födpalák egyikében sem, bármennyi 
vizsgáltatott is a legkülönbözőbb lelhelyekről, hiányzottak ezen 
sárgásbarna krystálytücskék, noha itt nagyobbaknak és sza¬ 
bályosabbaknak, ott apróbbaknak és rendetleneknek mutatkoztak 
is. Ezen elegyrész tán a legállandóbb lesz minden egyes agyagpa¬ 
lára nézve is. 
A közönséges agyagpalák egy másik krystályos eleme a hal¬ 
ványzöldes vagy világos sárgás, krystálylapocskák által határolt 
levélkék, melyek csillám- vagy talknemü ásványhoz tartoznak, s 
egészen megegyeznek azokkal, melyek feltűnő mérvben szerepelnek 
a valóban krystályos, úgynevezett agyagcsillámpalák vagy phylli- 
tek összetételében. Ott, hol az éppen említett ásványnak tüforma 
krystályai különösen bőven csoportosulnak, ezen ásvány is gyak¬ 
ran lép föl. 
Ezen viszonyok földerítésénél azon kérdés merül fel, hogy 
vájjon az agyagpalának górcsői, félig kristályos szerkezete többé 
