148 
tett magának utat, most divatba jött, és éppen azért mert 
divatban van, sok humbugra ád alkalmat. A helyszinraj- 
zoló, ki a terepidomot a természetben tanulmányozta, első 
tekintetre észre veszi a hiányokat, és felismerni fogja, 
váljon a vízszintes rétegek a természet után, vagy csak 
gondolom formán vonattak-e ? 
Miután a terepképződés és annak változtatása és 
módosítása természeti törvények szerint történik, az ido¬ 
mok bizonyos szabályok szerint alkotvák. Noha ezen 
törvények még nem ismeretesek mindnyájan, és legtöbb 
1. ábra. 2. ábra. 
esetben az idomok ez által még homályosak előttünk, 
mert az anyag befolyása nem érdemesittetett kellő figye¬ 
lemre, a helyszinrajz mégis mutathat oly alakokat, melyek 
szabályszerűeknek tekinthetők és mérték gyanánt hasz¬ 
nálhatók annak kiderítésére, váljon a terep képben jól 
állittatott-e elő? Csak nehány ily alakot akarok fel¬ 
említeni. 
A völgyek kezdete mindig kagyló vagy tekenyő 
alakban mutatkozik és ha vízmosás vagy árok létezik is 
abban, az általános lejtő meg is homorú alakot mutat 
(1. 2, ábra) Gyanúsak tehát azon rétegek, melyek a 
völgyben hegyes szögben végződnek. (3. ábra) 
A völgyek vízszintes rétegei csak egy esetben mu¬ 
tatnak ily hegyes szögeket, ha a hegylejtője ledülés kö¬ 
vetkeztében képződött, mint az a nagy hegységben gyak¬ 
ran az eset (Teufelsmauer, Steinwenden). De ez alka¬ 
lommal a vízszintes rétegek sem párhuzamosak, mert a 
ledülés vagy lemosás következtében képződött lejtő 
nyujtványaival a természet törvényei szerint alakult, és 
legfelsőbb részeiben nem oly meredek, mint a közép¬ 
sőkben. 
A 4. ábra a hegyet tájkép ábrában mutatja, az (5. ábra) 
pedig vízszintes rétegekben. 
Ha a hegy nyujtványait (Ausláuíer) keresztszeletben 
