- 159 
foknyi szög alatt hajlik. Ezen három, illetőleg négy lappár 
közül oP rendesen uralkodóbb, legsimább és legragyo¬ 
góbb szokott lenni, a -j- Poo és oopoo ámbár néha szin¬ 
tén egyenes sima és erősen fénylő, mégis gyakrabban 
rovátkolt és görbült; egymástól való megkülönbözteté¬ 
süket még azon optikai különbségük is elősegíti, hogy 
oP laptól a fény majdnem smaragdzöld színben lövelte- 
tik vissza, mig a többi ugyanezen zónában fekvő lap 
barna vagy barnászöld színben tűnik elő. A hosszúra ki¬ 
nyúlt vízszintes oszlopok egyik vége, mely a legtöbb 
esetben egyedül szokott kifejlődve lenni, túlnyomóan a 
soha nem hiányzó -}- P által képeztetik, de e mellett a 
jegécek forgatásánál még igen számos lapocska ötlik sze¬ 
münkbe nevezetesen: oo P, többféle P, [Poo ],*) [£ Pco ], 
-f- 2 P, ooP 2, [ooPoo], mely lapocskák mind igen simák, 
egyenesek és erősen fénylők lévén, csak fekvésük tekin¬ 
tetbe vétele mellett ismerhetők fel mint ilyenek. Az egyes 
jegeceken való megjelenésükre nézve szabályt felállítani 
nem lehetett, legállandóbak: a ferdátló dómái és a nem¬ 
leges pyramisok; legritkább a [coPoo], mely a 109 | o 
alatt egymáshoz hajló -j- P élének igen gyenge megtom- 
pitásaként jelenik meg hosszú, igen keskeny de erősen- 
fénylő lapocska alakjában. — Ikerképződési hajlamuk 
igen nagy és az egyes ránőtt egyének összenövési sík¬ 
jául co Poc szolgál. A kisebb krystálykák között találtam 
különösen egyet, mely nagyon tisztán mutatja az egyes 
egyének egymáshoz való viszonyát. E kis példány 4 a meg¬ 
említett törvény szerint összenőtt krystályka által képez¬ 
tetik s nem csak ikerképződési tekintetben érdekes, hanem 
különösen egy egyénének csinos combinatiója által is. 
A kisebb kr. töredékek között gyakran találni da¬ 
rabkákat, melyeken az tiszta látható, a mit Bíezina ur a 
bécsi ásványtani muzeum ugyanazon leihelyről való Epi- 
dotpéldányok egyeseiről említ. Némely jegec ugyanis oly 
sajátságokat mutat, melyekből azt lehet következtetni, 
hogy ezen Epidotkrystályok (talán gyenge hegycsuszamlás 
következtében) eltörtek s az igy keletkezett sebhely az 
Epidotanyag további odatódulása folytán begyógyult, uj 
lazább Epidotanyag által töltetvén ki. 
E Sulzbachvölgyi Epidotok optikai tekintetben is 
érdekesek. A dichroismust más Epidotok módjára igen 
nagy fokban mutatják és a kézi dichroscop alkalmazásas 
kor megjelent két szin közül az egyik szép zöld, máik- 
*) A zárjelek közé foglalt jegyek a ferde átlós lapokra vonatkoznak. 
