>7i 
A budai márgát illetőleg már múlt évi november 
hó 22-ik ülésben tartott értekezésemben kimutattam, hogy 
az teljesen megfelel a felső olaszországi, nevezetesen a 
priabonai bryozoarétegeknek, melyekben a lerebratulina 
tenuistriata is elöfordúl. 
Fentartom magamnak e tárgyra nézve tüzetesebben 
szólani egy külön értekezésben, melyben szólni fogok a 
felső olaszországi régibb harmadkori képződményekről, 
összehasonlítva a délnyugoti középmagyarországi hegy¬ 
ségben előforduló egykorú képződményekkel." 
Koch Antal erre indíttatva érzi magát előadni az oko¬ 
kat, a melyeknél fogva az Üröm környékén előjövő márgát 
két szintre osztani s igy Dr. Hofmann Károly úr nézetét 
elfogadni czélszerűnek tartotta. A márgának alsó osztály¬ 
zata ugyanis Üröm falútól északra a dombokon s nyu- 
gotra a Kőhegyen van jól kifejlődve s a közvetlenül alatta 
elterülő nummulitmésztől, vagy inkább orbitoidmésztől, 
el nem különíthető, miután az átmenet mind kőzettani, 
mind őslénytani tekintetben nagyon észrevétlenül történik. 
A márga itt egyáltalában igen kemény, mészdús és vékony 
táblás, helyenként csaknem palás s alig találtatik réteg, 
melynek felületén és belsejében szabad szemmel jól kive¬ 
hető kövületek roppant mennyiségben nem látszanának. 
A kövületek közt a kisebb nagyobb bryozoa- törzsek túl¬ 
uralkodnak s ezeken kivül észlelhetők: 
Orbitoides papiracea Boubé gyakori, de kisebb és vé¬ 
konyabb példányok, mint az orbitoidmészben; 
Orbit. priabonensis Gümb., gyakori; 
Orbitoides variecostata Gümb. ritka; 
Pecten Biarritsensis d’Arch. töredékei; 
Echinoidermdk táblái és tüskéi; 
Nummulites striata d'Orb. var. (?) kopott és töredezett 
példányok s így valószínűen belemosvák; különben nagy 
mennyiségben vannak jelen. 
A Kőhegynek laposán ezen márga az alsó oligocán 
kovahomokkö rétegekig követhető s igy kétségtelen, 
hogy itt azonnal ezek következnek felette. 
Az ürömi völgynek legdélibb és legalsóbb részén, 
az ürömi patakon átvivő hid alatt ellenben szintén előjön 
egy márga, mely közvetlenül a kisczelli tályag alatt terül 
el itten, s mind petrographiai mind őslénytani tekintetben 
könnyen megkülönböztethető az előbb említett márgától. 
Ezen szürkéssárga márga agyagdúsabb s inkább por¬ 
hanyó, földes. Szabad szemmel és loupéval csak kevés 
14* 
