172 
kövületet lehet kivenni, u. m. echinodermák tüskéit és 
némely nagyobb foraminiferát; ezeken kívül sikerült 
a budai márga némely rétegeiben oly roppant mennyi¬ 
ségben előjövő Macropneustes (Meneghini Lembe ?) egyné¬ 
hány töredékes példányát is meglelni. 
Mivel tehát az Üröm mellett és a Kőhegyen előfor¬ 
duló kövületdús márga szorosan összefügg az orbitoid- 
mésszel s tedetik az alsó oligocán kovahomokkő által, a 
völgynek déli alján kilépő földes márga pedig, melyben 
szabad szemmel alig láthatók kövületek, közvetlenül a 
kisczelli tályag által boríttatik. el kellett őket választani, 
s miután Dr. Hofmann K. úr a budai nummulitmészt. 
vagy helyesebben orbitoidmészt, az abban talált kövületek 
alapján legnagyobb valószínűséggel még az eocánbe so¬ 
rozhatta, csatlakozván nézetéhez, az Üröm vidékén vele 
szorosan összekötött kövületdús márgát is még az eocánbe 
kellett számítani; a kisczelli tályaggal összekötött földes 
márgát ellenben éppen ennélfogva is már az alsó oligocán 
képletbe sorozni. 
Hantken Miksa szólott b) a baroki szénképletről 
Bihar megyében. A jó minőségű kőszén itten egy 3'nyi 
telepet képez, mely csupán egy vékony közrétegcse által 
van kettéválasztva. A széntelep felett márga és e felett 
mészkő van, utóbbiban Adeonella sp. és Omphalia sp. kö¬ 
vületek a szénképletnek felső kréta korára mutatnak. 
Egy másik helyen hasonló kövületeket talált egy réteg¬ 
ben, de nem bizonyos, a széntelep alatt vagy felett, s igy 
mindenekelőtt okszerű kutatásokat ajánl arra nézve, hogy 
a széntelep elterjedése és minősége biztosan kimutattassék. 
2 . Kocli Antal bemutatta Mehádia környékének új 
földtani térképét, melyet legnagyobbrészt a bécsi cs. kir. 
földt. intézet térképei, kisebbrészt Szabó József tanár úr 
és saját észleletei nyomán összeállított, s mely a magy. 
orvos, és természetvizsgálók idei nagy gyűlése alkalmára 
kiadandó Mehádia leírásának földtani részéhez lesz mellé¬ 
kelve. A lényegesebb javítások, melyeket saját észleletei 
nyomán e térképen alkalmazott, a következők. 
a) A Glób völgyét bekerítő hegyek legnagyobb 
része, melyek a bécsi cs. bir. földtani intézet térképein 
melaphyrnak vannak befestve, dyas homokkő, conglome- 
rát és palából állóknak bizonyultak. 
b) A Cserna folyó mentében a bécsi cs. bir. földtani 
intézet térképén eruptív diorit van kijelölve; az új tér¬ 
képen ez liaskoru tufának vétetett. 
