176 
toznék az Amphiból szerint, de attól eltér a Földpát sze¬ 
rint; a 4-ikhez szít a Földpátja után, de viszont kizáratik 
az Amphiból miatt. így volt az eset a Duna balpartján 
Nagy-Maros határában a Klausen-grundi kőbánya Tra- 
chytjában, melyből valamint az előbbiekből is egy pél¬ 
dány a pest városi mérnöki hivatal által jött gyűjte¬ 
ményembe. 
Ezen leihelyeket azonban a helyszínén még nem ta¬ 
nulmányoztam volt , következéskép a meglevő egyes 
példányokon nyert adatokat tudomásul Vettem, azt typus 
megállapításra alapul nem vehettem, minthogy ehez az 
adatok nagy száma szükséges, melyeket a jövő kirándu¬ 
lások lehettek nyújtandók. 
A jelen évi kirándulásaim csakugyan számos új lei- 
helyet szolgáltattak, a melyeken a Földpát mészföldpát, 
úgy mint mindenütt a dunai Trachytcsoport vidékén, de 
állandóan a Labradorit és Anorthit közötti Bytownit 
sornak felel meg. Olvadási foka 1 —2, és nem 2—3 mint 
a Labradorité, vagy o—1 mint az Anorthité. Az olvadék 
minősége is jellemző, mig a Labradorité szürke zománcz, 
a Bytownitnál a csúcsokon és néha egyes részein a lapnak 
hólyagtalan üveges. Nagy számmal határoztam meg a 
Földpátokat, s meglepő az állandóság a lángkisérleti vi¬ 
selkedésben. Legfeltűnőbbnek találtam a Bytownit-Tra- 
chytot Szobb és Esztergom között a balparton Kövesd 
határában, hol a vasút vonalán a szirtfalon jól van fel¬ 
tárva : alul eruptív folytonos tömeget képez, mely maga 
előtt eruptiv-brecciát tolt fel. A tömeges kőzet emlékez¬ 
tet a Mátraitra azon kivétellel, hogy bár gyéren, de ha¬ 
tározottan tartalmaz Amphibolt feltűnő krystályokban, 
mig a Mátrait tisztán augitos kőzet. A Brecciák az 
eruptiók tanulmányozására valódi muzeum, mert az egyes 
törmelékek között a legkülönbözőbb kinézésű példányokat 
találjuk, melyekről a Földpát meghatározás és a typus 
figyelembe vétele után, sokszor meglepetésünkre, arról 
győződünk meg, hogy egy és ugyanazon typusnak felel¬ 
vén meg, ugyanazon eruptió terményei. így a kövesdi 
hegy Brecciájában van sokféle küllemű Trachyt, hol sok 
Amphibollal hol kevéssel, hol sok és nagy Földpáttal 
hol kevéssel, hol sűrű a kőzet, hol ritkás, hol szürke, 
hol veres, hol fekete, de a Földpát csaknem állandóan 
Bytoivnit. Kivétel csak ritkán s akkor van, midőn régibb 
Trachyton törvén keresztül a fiatalabb, ennek törmeléke 
is elvétve együtt találtatik. Ilyen példányt a többi közt 
egyet találtam, mely annyiban eltér, hogy a nagy fehér 
