és lemezekben nyerhető. Kénesvas (Pyrit), a szénnek ezen 
kelletlen kísérője, nem keveredett bele, legalább nem 
szabad szemmel észrevehető módon, mimellett a csekély 
kéntartalom is szól, melyet Patera A. úr Bécsben a vegy¬ 
tani analysis alkalmával o-ó55°/ 0 -kal mutatott ki. Ugyan¬ 
ezen analysis szerint a víztartalom 24. 5 °/ 0 -ot tesz, a mi 
sok; ha ellenben a 2.25°/„-nyi hamutartalmat tekintjük, 
akkor az meglehetős csekély és igy kedvező. A lignit 
tüzelő-erejét illetőleg Patera úr ezt 4 181 melegegységre 
számítja, a mi i2. 5 egyenértéknek felelne meg, azaz i2. 5 
mázsa lignit ugyanannyi meleget fejlesztene, mint 1 öl 
3o"-kes puhafa. 
A kőflachi szénnel összehasonlítva, a karasztos- 
hovárdosi lignit, az egy analysis után Ítélve, meglehetős 
hasonló, sőt egészben még valamivel kedvezőbb ered¬ 
ményt mutat fel, mint amaz. 
A mi a hov.-karasztosi lignitből kicsinyben előállí¬ 
tott coakot illeti, a megtekintettem próbák nem rósz 
kinézésüek, de egy ez irányban megkísértendő nagybani 
vállalatnak valami fényes jövőt alig jósolhatnék. 
A lignitek és lignites barnaszén mind Hovárdosnál, 
mind pedig Karasztosnál a Congeria-rétegekben megle- 
tős szabályosan települtek, a mint itt, úgy ott is, szürke, 
némelykor kissé homokos, világos és sötétebb, akkor 
bitumen által festett, tályagok képezik a fedüt és feküt, 
és nem ritkán találkozik feketés ú. n. „széntályag" mint 
közréteg a szénlerakodásban, mely azonban csekély vas¬ 
tagságnál szintén aknázható. 
A felszín alakját, vagy jobban mondva, az alzatot, 
melyen nyugszanak, híven másolva, a lignitbetelepülések 
hullámosán hajlottak, általánosságban azonban lassúd dülést 
mutatnak 2 — 8° közt, minélfogva majdnem vízszintesen 
települteknek tekintethetnek. 
A pinka-miskei kibukkanásban ugyan meglehetős 
meredeken egyenesednek föl, de ez az általános települési 
viszony csak helyi megzavarásának látszik, minthogy a 
telep a hegység felé megint lassúdabb dülésbe megy át. 
A Hovárdos és Karasztos közt feltárt lignittelep 
csekélyen fekszik a fölszin alatt, vastagságában, a 
mint a fúrásokról vezetett naplók kimutatják, változó; 
a hovárdosi teknőben szabályosabbnak, egyformábbnak 
és nagyobb tisztaságban lerakódottnak látszik mint Ka¬ 
rasztosnál, ahol a lemélyesztett fúrlyukak, a szénvastag¬ 
ságnak valamivel nagyobb ingadozásán kívül, gyakrabb 
és vastagabb tályag-közrétegeket mutatnak mint Hovár- 
