ritve vag'yok csak azon adatokat venni tekintetbe, melye¬ 
ket Koch tanár ur a Szt.-Endre- Visegrádi és a Pilis 
hegység földtani leirása czimü értekezésében hoz fel. 
Ezen települési viszonyok egy átmetszeten (152 lap) ki 
vannak tüntetve. 
Ezen átmetszetből korántsem lehet kivenni, hogy a 
Montivácz hegyen észlelhető homokkő és conglomerát 
közvetlenül fekszik az ürömi Kőhegyen fellépő kövületdús 
márgarétegeken, minthogy ezen átmetszet szerint e két 
hegy közti térségen a lösz elfedi az ottan mélyebben 
kiképződött kőzeteket, s ennélfogva nem is tudhatni, milyen 
természetűek azok. 
Hogy a kérdéses homokkő és conglomerát közvet¬ 
lenül fedi a Kőhegyen észlelhető kőzetdús márgarétegeket 
nincs tehát bebizonyítva, s csak is feltevés. Ezen 
feltevés helyessége ellen pedig szólanak a Buda vidékén 
sok helyen tisztán észlelhető települési viszonyok, melyek¬ 
ből kitűnik, hogy az orbitoid mészkő- és a kis-czelli 
tályag között csak is a budai márga van kiképződve. 
Azon feltevés, hogy helyenként Buda környékén a 
budai márga a hárshegyi homokkő által van helyettesítve, 
merő ellentétben áll e két képződmény természetével, 
melynél fogva a budai márga egy csendes tenger fenekén 
mészhéjjal biró, buján kifejlődött állat életnek és a legfino¬ 
mabb iszaplerakodásnak eredménye — a hárshegyi homokkő 
és conglomerát pedig pusztító áradmányok által távolról 
összehordott nagyobb-kisebb quarczhömpölyök összehal- 
mozódásának következménye. Ilyen állapotokat ugyanis 
képzelhetünk ugyanazon időben távolabban egymástól 
eső vidékeken, sohasem pedig egy pár száz lépésnyi 
távolságban, milyenben a budai márgát és a hárshegyi 
homokköveket és conglomerátot találjuk. 
Ilyen áradmányoknak a márga természetére tete¬ 
mes befolyást kellett volna gyakorolni, a melynek semmi 
nyoma sincs. Hanem azon esetben is, ha úgy volna, a mi 
különben meg nem engedhető, az ürömi homokkövet és 
conglomerátot, melyek Hoímann és Koch urak szerint a 
hárshegyi homokkővel egykorúak, ugyanazon földtani 
korba kellene sorolni, mint a bryozoarétegeket, mint¬ 
hogy a budai márga, annak tömegét összetevő szerves 
testek szerint kétségkívül nem más, mint az u. n. bryozoa- 
rétegek. 
Az előbbiekben előadottak szerint tehát sem az 
ürömi földes márga palaeontologiai jellege, sem az ottan 
észlelhető települési viszonyok nem nyújtanak alapot 
