Truncatulina propinqua. Reuss. 
Nummulites striata d’Orb var. 
Bourgetocrinus Thorenti d’Arch. 
Asterias, tabl. 
Cidaris subularis (tüskék). 
Batopora multiradiata Reuss. 
Eschara papillosa Reuss. 
Eschara subchartacea Reuss. 
Idmonea gracillima Reuss. 
Acropora coronata Reuss. 
Filisparsa variáns. Reuss. 
Spiropora pulchella Reuss. 
Heteropora rugósa Reuss. 
Argiope sp. 
Ezen szerves testek kétségtelenné teszik, hogy ezen 
márga nem más mint a budai márga, s hogy a nullipora 
réteg itt, valamint a Szépvölgyben — és a Zöldárokban 
nem régibb nummulitmészkő, hanem a budai márga réte¬ 
geivel egykorú. 
Ez a bryozoaréteg valószínűleg megfelel azon ré¬ 
tegnek, melyet Hofmann ur a Gellért és Sashegy kö¬ 
zött elvonuló árokban észlelt, és melyből több általa 
eocennek tartott kövületet hoz fel, mint: numm. planu- 
lata Sov. var. pecten biaritzensis, echinolampas subói- 
milis, számos bryozoa töredék és nullipora gumói., 
Hofmann ur e kövületek megtartási állapotjárói azt követ¬ 
kezteti, hogy azok ottan nincsenek eredeti fekhelyükön, 
hanem hogy a bryozoa-réteg ékből mosattak be. Az 
echinolampas subsimilisre nézve azt jegyzi meg, hogy az 
valószínűleg a nummulitmészkőből mosatott be. Az álta¬ 
lam felhozott nullipora rétegekre nézve határozottan mond¬ 
hatni, hogy az e rétegek összetételében tömegesen részt¬ 
vevő nulliporák eredeti fekhelyükön vannak. Ezek valódi 
nulliporapadok, milyenek példáúl azok, melyeket a lajta- 
képződményben Bia vidékén találunk. A nulliporák kü¬ 
lönben az alattuk fekvő bryozoarétegekből nem mosat¬ 
hattak be, minthogy azokban a nulliporák mindeddig 
nem találtattak. Nulliporákat ugyanis találni az orbitoid- 
mészkőben, — ott pedig az orbitoides papyraceával együtt 
fordulnak elő, s alig képzelhető hogy, ha onnan bevitet¬ 
tek volna, a viz csupán nulliporákat vitt volna magával, 
nem pedig egyszersmind orbitoideákat is. Nincs ok tehát 
feltenni, hogy a nulliporák bevitettek volna, s ezt annál 
kevésbé tehetjük, minthogy a budai márga oly képződ- 
18 
