233 
az u. n. budai márga tömegének nagyobb részét teszik, 
s hogy ennélfogva mind a két kőzet ugyanazon tényezők¬ 
nek eredménye. 
Van továbbá szerencsém bemutatni a priabonai 
bryozoamárga iszapolási maradékában talált szerves tes- 
tecskék gyűjteményét, mely kétségtelenné teszi, hogy a 
typicus budai márga teljesen megegyez a priabonai 
bryozoarétegekkel, mint ezt már múlt évben tartott egyik 
ülésben tüzetesebben előadtam. 
Egy moréna képződmény a Mátrában. 
Szabó József- tői. 
(Felolvastatott a társulatnak f. é. november 27-kén tartott szakgyülésén). 
A magas Mátra nyugati oldalán a Zagyva felé bo¬ 
csátkozik le egy völgy, mely a Mátrahegység ha nem is 
a leghosszabb, de a legjobban kiképződött völgyei 
közé tartozik. A Gallya és a Muzsla hegycsoport választó 
völgye ez s a kettő közti vizválasztó (Kis-Bükk és 
Hidegkút) E. Ny oldalán veszi tulajdonképen kezdetét, s 
mig eleinte több mellék ággal bir, a Gallya csoporthoz 
tartozó Óvár hegytől nyugatra egy mély s itt meredek 
szírt képezte oldalú völgygyé alakul át, neve „Hasznosi 
Völgy". Vize Pásztó városán keresztül a Zagyvába 
ömlik. • 
A hasznosi völgy geológiai alkata. — A 
hasznosi völgy fenn az elején csupa Anorthit Trachyt (Má • 
trait = Augit-Andesit). részben Zöldkő állapotban a Gyön- 
gyös-Oroszi határban, s ezen Trachyt-Zöldkőben ércztelérek 
is fordulnak elő. A folytatása jobbról-balról Anorthit- 
Trachyt normál állapotban. Az Óvárnak a Hasznosi Völgy 
felé néző (déli) oldala csaknem függélyesen meredekre 
van koptatva. Az Ovár és a Hasznosi vár között változik 
a Trachyt: a völgy éjszaki vagy jobb oldalán Oligoklas- 
Quarcztrachyt lép fel, meglehetősen roncsolt állapotban, 
és tart a hasznosi Várhegyig, ez ismét Anorthit-Trachyt. 
A völgy bal oldalán ellenben egyedül csak Anorthit- 
Trachyt van s a völgy alsó végén ezen trachytfaj képezte 
szirtoszlopok állanak. 
A végső Trachyt oszlophoz negyedkori fensik tá¬ 
maszkodik, melynek anyaga előbb Trachyt-hömpöly, aztán 
hol Nyirok, hol Lösz, hol egy iszapos Homok. 
18* 
