237 
b = Löszrétegben löszcsiga elég gyakori, 
c = Nyirok, nem pezseg, kövület nincs benne, 
d = (Lupa Anorthit-Trachyt hömpöly, ököl egész fejnyi 
darabok rendesen, renden kivül nagyobbak is vagy 
2' átmérővel. A réteges lerakódás látható, de az 
igen rendetlen, csak az világos, hogy soronként 
halmozódott össze az anyag. Olykor a kő között 
Trachyt-dara is jön elő lencse alakú kiválásban, 
e — rétegben Quarcz kavics jön elő homokkal Trachyt- 
tal, de g'yéren és a nagyság körülbelől diónyi. 
f = az allyát képezi a kavicsbányának, az egy igen 
átázott tályag valószínűleg folytatása a tá^yag- 
képletnek. 
Ezen viszonyok magában a kavicsbányában fordul¬ 
nak igy elő, de lássuk most a keresztmetszetet attól 
éjszakra a vasúti vágányban, hol a Trachythömpöly-réteg 
kiékülésében látható. 
Keresztmetszet a vasúti vágányban Pásztónál. 
a = Trachyt hömpöly 
b = Homokos iszap 
a = Trachythömpöly, de sok agyaggal keverve, 
b = Édesvízi negyedkori tályag Helixxel, Elefánt-csont¬ 
tal és mostkori növények lenyomatával. Néha a 
tályagban a Quarcztrachyt mállóit darájára is¬ 
merhetni. 
Ezen negyedkori édesvízi tályag még tovább is 
tart éjszaknak, s nevezetesen Tiribesnél, Tarnál is meg 
van, de arra kiékülő félben látni csak és egyes dara¬ 
bokban elszórtan a negyedkori édesvízi rakodmány olda¬ 
lán, úgy hogy ezen elszórtsága miatt ott kavics nyerésre 
sem alkalmas. 
A Trachythömpöly-réteget hogy Morena-képződ- 
ménynek tartom, e következők indokaim : 
a) az itt |nincs nagyobb területen eloszolva sem 
nyug'atra a Zagyva felé, sem keletre, a hasznosi völgy 
felé. A kavics mennyiségét vizsgálandók, a vállalkozók 
fúrásokat tettek a mostani bányától keletre, s az ered- 
