2 
WolfH. Felvételi jelentése (Jahrb. d. k k. geol. Reichsanst. 1860. 11 k. Verh. 
148. és 149. Í.) 
Hauer Fr. v. Geolog. Uebersichtskarte dér oest.-ung. Monarchie (Blatt VIII. 
Siebenbürgen. (Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanst 1873. L3. k. 83 1. és k.) 
A Temes lapálya közel Lúgoshoz két ágra oszlik, melyek a Po¬ 
jána-Ruszka magaslatait (Batyes 1386. m., Ruszka 1363. m.) veszik 
közre; a délkeleti völgylapály a Temes felső vizét hozza le, az éjszak¬ 
keleti ág, melyet a Facseti medenezének nevezhetünk, a Bega vízgyűj¬ 
tőjéül szolgál. 
A Pojána-Ruszka meredek oldalai kristályos palákból és többé- 
kevésbbé elváltozott mészkő-rétegekből állnak. Alulról fölfelé tölgyesek, 
bükk- és fenyő-erdőségek borítják a hegységet; csupán a Ruszka széles 
tetején vannak gyepes havasi legelők, melyek teljesen fátlanok. A kris¬ 
tályos hegység körül a Temes és a Béga mellékét kisérő halmok egy 
fiatal harmadkori rétegekből való platónak maradványai, melynek fel¬ 
színét számos árok és völgy barázdálja. A Temes völgyében Illová'g és 
Teregováig nyúlt az az öböl, melyben a neogén időszak emeletei lera¬ 
kódtak. A neogen sorozat a kossoviczai hágón át a Maros völgyébe 
ér át és Lesnyeknél ér véget. Ennek északi határát átalában a Hegyes- 
Drocsa-Pietrosza hegység képezi, hozzá értve ehhez természetszerűleg 
azt is, a mit belőle a Maros lemetszett. A Tisza-Kostej-közti hegység és 
a Batta-Lippa-i magaslatok nem egyebek, mint a jobb parti főhegy¬ 
ségnek átcsapó nyúlványai. 
A Pojána-Ruszka völgyeiben tett kirándulásaim három útra szo¬ 
rítkoznak, melyeket azonban úgy választék, hogy a hegység kristályos 
tömegének nyugati felének szerkezetéről meglehetősen jó fogalmat ké¬ 
pezhessek magamnak. 
I. Nadrág környéke. — 1877. nyarán Tiukovától a Vurvu Dumb- 
rovicza tetején át mentem a nadrági völgybe, melyet aztán nyílásáig 
végigjártam. Tinkova és Nadrág közt nagyszemü porphyros gneisz az 
uralkodó kőzet, melynek padjai meredeken d. és d.ny. felé dőlnek; Nad¬ 
rág felé a porphyros gneisz csillámosabb, szálas, szürke, aprószemii válto¬ 
zatba megy át, mely a bányatelepnél csillámpalával kezd váltakozni. 
A nadrági Kornyel patak szénégetőinél látszólag a csillámpala aljában 
tömeges kristályos szemcsés mész és dolomit van. Ezek közt a kristá¬ 
lyos metamorph-telepck között a Vurvu Dumbrovicza környékén egy nagy- 
szemű, sőt porphyros eruptív kőzetnek a rétegcsapás irányában kiter¬ 
jedt tömegeit és teleptcléreit észleltem, a nadrági völgy felé mindinkább 
nagyobb és nagyobb tömegekben lép az fel. Ezen kőzetnek szürke, üveges 
es szemcsés alapanyagában nagy földpátok, biotit lemezek és ampáiból 
hasadás-lapok láthatók, melyek a kőzetet porphymssá teszik. Kétségen 
