felül egy trachyttal van itt dolgunk, melynek kijelölését Hauer térké¬ 
pén hasztalan keresnők. (Schafarzik tényleg többféle traehytot constatált.) 
Nem tartom lehetetlennek, hogy Part s eh nak St ur x ) által idézett 
naplójegyzetei, melyek egy Ruszkberg és a hunyadmegyei Luuka Negoj 
völgy közt előforduló állítólagos augitporphyrra vonatkoznak, egy a 
Vuron Dumbrovieza-ival azonos vagy ahhoz közel álló kőzetet Írnak le. 
Talán ennek a forrásnak nyomán kerül az a nagy melaphyr-teriilet az 
átnézeti térképbe, mely a Pojána-Ruszka déli oldalán kiterjed. Én sem 
a nadrági völgy hosszán, sem pedig Tinkova és Nadrág közt tömeges 
melaphyrnak nyomára nem akadtam, de annál inkább felötlött nekem 
az imént említett trachyt, melynek létezéséről Hauer is tesz Stur nyo¬ 
mán említést. 2 ) 
Azt gyanítom ezért, hogy az átnézeti térkép szóban forgó me- 
lapkyrrészlete ha nem is egészben, de egy nagy részével a valóságban 
a Nadrág vidéki trachytnak felel meg. 
Stur és Hauer a kristályos palákon kívül még homokkő, konglo- 
merát, márgapala, palaagyag és melaphyr-tufa rétegeket írnak le a Pojána- 
Ruszka déli feléből. Stu r 3 ) ezek egyrészét & liaszba helyezi, Hauer 4 ) pedig 
a gosau-rétegekkel egyezteti a növénymaradványokat tartalmazó tufákat. 
Az utóbbiakat a nadrági völgy épszögü kanyarulata alatt fedeztem fel, 
a hol a kristályos szemcsés mészkő felett tufás, homokkő és konglo- 
merát padok olyan márgás szürkésbarna homokkővel váltakoznak, mely 
külsőleg sá gára mállik el. Az utóbbiakban nagy növényszárak, vagy 
sáslevelek lenyomatai vannak. Ezek a rétegek nagyon hasonlók a ma¬ 
rosvölgyi gosau-rétegek magasabb telepeihez Berzova- és Monorostiánál. 
A tufa padok között egy sötét tömött eruptív külsejű kőzet is előfordul, 
melyet azonban Dr Schafarzik úr a mikroskop alatt szintén csak üledékes 
eredetű homokkőnek konstatált. Erre a réteg csoportra illik csupán Hauer le¬ 
írása a karánsebesi melaphyrról, melynek azonban a nadrági völgy két olda¬ 
lán nincsen nagyobb kiterjedése annál a foltnál, mely agosau-rétegeket jelöli. 
II. Kis-Szurdoktól Gladnán át Lunhányig. — Az elmúlt nyáron 
a Pojána-Ruszka nyugati oldalán Bozsurtól indultam a kristályos palák 
területére és fölfelé a Gladnai patakot követtem lunkányi vízválasztójáig. 
Kis Szurdoknál már kristályos palák közt jár a patak, mely Gladnától 
eddig két olyan sziklaszorosan véste át magát, melynek északi oldalán 
a kristályos palák nem nagy kiterjedésüek és csupán a patak déli 
partján összefüggő őshegység kiágazásait képezik. Furdia és Nérnet- 
Gladna völgylapályai már a kristályos hegység magaslatai közé benyúló 
harmadkori halomvidékhez tartoznak. 
*) Id. hely. 2 ) Ugyanott, 8S. 1. 3 ) Ugyanott, 46. 1. 4 ) Ugyanott, 88. és 66. lap. 
