6 
lomitos, kristályos, szemcsés és palás mészkő; sötét, világosszürke, 
sárgás és fehér színezet váltakozik a völgyben. Alant vastag, kovagos 
padok, feljebb palás mészkő rétegek telepednek. Gyűrődéseket is észlel¬ 
tem, de ezeknek biztos nyomozását a siirii őserdők meg nem engedik 
a szemnek. 
A völgy keleti kanyarulatának déli oldalában mintegy 80 m. 
magasban a völgyfenék felett nyílik rumunyestyi barlang. Ez még Ru- 
menyesty határában van, de közel fekszik Forasestyhez. 
A barlang nyílása boltozott, közepeit 2 - 5 m. magas és alul 10 m. 
széles; feneke déli irányban menedékesen lejt alá a begy belsejébe mint¬ 
egy 80—90 m.-nyíre ; legmélyebb pontján egy magason boltozott csar¬ 
nok tágul, melyből a főág nyugatnak kanyarodik és éjszak felé mere¬ 
deken fölemelkedve több vak ágban végződik. A barlang hossza 
150—1G0 m.-nyi Ieliet, átlagos szélessége 8- 12 m., boltozatait 15—20 
m. magasnak becsülém, s ezek nem egy helyen beláthatatlan kürtőkbe 
magasodnak. A barlangnak egyetlen cseppkő éke, melyért ezelőtt gyak¬ 
ran látogatták meg a természet kedvelői, közepetáján egy oldal 
csarnokban van. Ez egy 9 m. magas cseppkő fátyol, mely egy kiálló 
mészkőréteg padjáról ömlik alá. Ebből két stalaktit, miként két óriási 
jégcsap, a talpazatig ér le és a széles alapon álló stalagmit kúppal 
egyesül. Ez a cseppkő-alakzat, mely szabadon áll, leginkább a kereszt¬ 
alakját közelíti meg és ezt a nevet viseli is. Különben a cseppkő-ala¬ 
kulás csekély és a falakat csupán a magas kürtökből alászivárgó viz 
vonja be sáros cseppkőkéreggel. A barlangnak sok rövid oldalága és 
vakürege van, melyek legtöbbje legmélyebb pontjáról ágazik ki. A 
barlang fenekét a boltozatról levált kőtuskók fedik, vagy pedig sötét 
televéuy borítja; a mélyebb részekben és a belőlük felemelkedő ágak¬ 
ban a barlang fenekén nagy mennyiségű, helyenként 2 m. vastagságú 
denevér-guanó halmozódott fel, melyet a beszivárgó viz siippedékes 
kátyúvá alakított. Gyertyáim itt alig pislogtak, s a barlang mélyebb 
részeit az orrcsavaró bűz és a fojtó ammóniák gőz sem teszi valami 
marasztalóvá. 
Seb midi értelmezését alkalmazva, a rumunyestyi barlangot a 
betörési barlangok közé sorozhatjuk. 
A barlang tágas nyílásának világos előcsarnokában csákányommal 
csekély mélységből durva kődarabkákkal kevert agyagból égetett csere¬ 
peket és egy Z7mo-kéj töredékét szenes földből ástam ki. A lefelé hajló 
főág elején pedig a guanót gyűjtő munkások emberi csontokat (bordá¬ 
kat, csigolyákat és felkarcsontokat) találtak és tettek félre. 
Ezekből az tűnik ki, hogy a rumunyestyi barlang praehistorikus 
kutatásra alkalmas. 
