7 
A barlang szürkésfehér dolomitos és kristályos szemcsés palás 
mészkőben van, nyílása a függélyes falakat képező réteg-fejekben van, 
melyek padjai 12 —13°-al dőlnek d.k-nck, beljebb a rétegzés mindinkább 
meredek állású 45—(30°, tehát a nyílás vastag padjai felett települő 
palás szemcsés mészkő lehajlik a barlang belsejében. 
A hegységet felépítő kőzetek délről éjszaknak : gneisz, csillámpala, 
phyllit és kristályos szemcsés mészkő vagy dolomit. Ezek átalában dél¬ 
nek dőlnek d.uy.- és d.k.-ti diilés között ingadozva. A mészkő Lunkány 
és Eorasesty között összefüggő telepekben uralkodik, a phyllittől élesen 
sehol se in választható el, mivel avval váltakozik vagy avval együtt fel- 
ránczolva és közbegyiirve fordul elő. Feltűnő a mészkő sokfélesége: kris¬ 
tályos szemesés mészkő, dolomit, sötét tömött mészkő képezik szélsősé¬ 
geit, melyek Lunkány és Forasesty körül feltalálttá'ók. Ezeknek nem 
mindenikét lehet a metamorph palák közé sorozni. Stur (id. h.) a Po- 
jana-Ruszka mészköveit a kristályos palahegység legfelsőbb telepeiül 
constatálta; Cotta pedig jurabelinek tekinté a Pojana-Ruszka némely 
mészkövét. x ) 
Sem a dolomites, sem pedig a tömött mészkövekben nem sikerült 
kövületekre akadnom; Hant ken egyetemi tanár úr szíveskedett ne¬ 
hány mészkőféleség vékony csiszolatát elkészíttetni, de ezekben sem volt 
a szerves maradványoknak nyoma. A Pojána-Ruszka dolomitos és tömöt- 
tebb mészköveit e negatív eredmény daczára sem vagyok hajlandó a 
kristályos palákhoz, mint azoi érabeli telepedésekhez sorozni. Magyar- 
ország délkeleti részén olyan nagy stratigraphiai ür van, hogy a Pojána- 
Ruszka mészköveit nagyobb valószínűséggel lehet a palaeozoi vagy alsó 
mezozoi képződmények valamelyikének képviselőjéül tekinteni, mintsem 
az azoi idő-telepeinek venni. Ez már azért is lehetőnek látszik nekem, 
mivel a Pojána-Ruszka-i mészkő nagyon eltér féleségeiben, attól a kris¬ 
tályos szemcsés palás mészkőtől, mely a kristályos palákat rendsze¬ 
rint kísérni szokta és a Maros jobbján a Hegyes körül is jellemzően 
előfordul. 
Mig azonban kövületek a Pojána-Ruszka mészköveiből elő nem 
kerülnek, nyílt kérdés és felfogás dolga marad az, hogy hová sorozzuk 
azokat. 
A rétegek telepedését illető megfigyeléseim sokkal futólagosabbak 
voltak, hogysem a hegység geotektonikai szerkezetéről véleményt mer¬ 
nék koczkáztatni. A legnagyobb tartózkodás előrebocsátása mellett azon¬ 
ban megemlítem azt, hogy előttem a Pojána-Ruszka nyugati része egy 
olyan ideális profilban tűnik fel, melynek keletkezése három igen össze¬ 
nyomott főráncz és egy vetődés föltételezése által magyarázható legjob- 
‘) Cotta B., Ei'zlagerstátten in Ungarn u. Siebenbiirgen, 225 1. 
