8 
bán. A mellékelt rajz foglalja egybe a Tinkova és Lunykány közt észlelt 
azon adatokat, melyeken ezen nézetem alapszik. 
1. ábra. 
D E.EK. 
D a ia- 
Rumnyesty 
0. D Ny. 
V. Dumbrovicza, 
Nadrág Tinkova 
Lunkany 
Tomesty 
trachyt ph.tr. 
tr. gn. pont e, 
IV. A Facseti neogen medencze éjszaki alaphegysége. A Valyemare- 
Bulza-i és a Batta-Lippa-i hegység zavart és bonyolódott szerkezetű. 
Éjszak felől ezek vetnek határt a krassómegyei neogén-rétegek elterje¬ 
désének. Kápolnás és Batta közt a neogén halmok a Maros völgyéig 
érnek. 
Amazok úgy tekintendők, mint a geológiai értelmezés alapján el¬ 
nevezett Hegyes-Drocsa-Pietrosza hegységnek a Maros által leszelt déli 
nyujtványai. x ) Csak annyiban bátorkodom itt a Valyemare-Bulza-i hegy¬ 
ségről röviden szólani, amennyiben észleleteim abból az átnézeti térkép¬ 
től eltérő adatokat nyújtottak. Kapriora és Pozsega között mészkő terül 
el, mely felső krétának van Hauer térképén megjelölve. Ezen területen 
a Nerinea nodosa, Voltz, Nerinea castor , d’Orb. Ghemnitzia fusiformis, 
Cr. stb. fajokat, tehát határozott felső-jurabeli alakokat nagy számban 
gyűjtöttem. A mészkővonulat tehát a felső-jurába való és én nem jól 
megtartott kövületek alapján csakis azt a sárga homokkövet sorozhattam 
a felső-krétába, mely a jura-mészkő déli határán a kaprioriai völgyek 
felső részén nehány ponton lelhető. Szelcsova táján kövületeket nem tar¬ 
talmazó merev mészkő és quarzit homokkő csap át a Maros jobb part¬ 
járól, melyeket petrographi hasonlóság alapján a triász vagy a liasz 
képviselőjének tartok. Szelcsovától délre Krassó és Hunyadmegye hatá¬ 
rán az átnézeti térkép egy nagy diorit-tömeget jelöl ki, mely keletről 
bazalttal érintkezik. Noha én az 1877-et megelőző években miuden irány¬ 
ban bejártam ama területet, ott dioritra nem akadtam és kőzeteimet 
már gyűjtésükkor trachytfajokul ismertem fél. Dr. Kürthy Sándor 
a ki azokat dr. Koch Antal egyetemi tanár felügyelete alatt tanulmá- 
Ó Földtani Közlöny 187á VI. k. 86. 1. és 1877. VII. k. 184. 1. 
