11 
1. Carpinus grandis, Ung. Ceritbium-rétegek: Rbyolithtuffában 
Nagy-Ostoros Eger mellett, az Avasliegyen Miskolczon és Tállya mel¬ 
lett, Tracbyttuífában Erdőbénye mellett. Tályagban Szőllős mellett, Mósz- 
palában Thalbeim mellett. 
2. Plánévá Ungeri, Ettgsb. Ceritbium-rétegek: Rbyolithtuffában 
Jastraba Tállya mellett. TrachyttufFában Mocsár, Skalamlin, Törincs, 
Erdöbénye, Szerednye mellett. Tályagban Buják mellett. 
3. Quercus pseudocastanea, Göpp. Ceritbium-rétegek: Tállyái rliyo- 
litb-tuffában, mocsári (Selmecz mellett) trachyttuffában. 
4. Castanea Kubinyii, Kov. Ceritbium-rétegek: Rbyolitbtuffában 
Szt.-Kcreszt, Jastraba, Tállya mellett. Tracbyttuífában Mocsár és Erdő- 
bénye mellett, Mészpalában Szakadat és Thalbeim mellett. Vale Scobi- 
nos Korniczel mellett. Majdnem mindenütt gyakori. 
5. Quercus mediterráné a, Ung. Ceritbiumrétegek: az erdöbényei 
trachyttuífában igen gyakori. 
Tehát túlnyomóan a szármát emelethez számított helyeken. Külön¬ 
ben mindezen fölsorolt növények a szármáinál idősb rétegekben is elő¬ 
fordulnak. “ 
A facseti medenezében ugyanazon homokkő az uralkodó kőzet, 
mely Kricsovánál a pontusi emelet kövületeit tartalmazza. A Bégának 
fővizválasztója felé ez kavicsosabb lesz Nemesesty és Kostej árkaiban 
a neogén mediterrán rétegek második emelete talál ható a pontusi homok¬ 
kő és kavics alatt. A kosoviczai nyergen túl Felső-Lapugy és Bánk lelő¬ 
helyek a mediterrán emeletben geológiáikig a facseti medenezéhez tar¬ 
toznak; az az öböl, melyben ezen medencze rétegei lerakodtak, körülbe¬ 
lül Lesnyeknél és Szirbnél éri végét. A Marosvölgyben Stur vizsgálta 
meg a neogén rétegeket és Lapugy tájékán a következő felemelkedő átalá- 
nos sorozatot ismerte fel: (Id. b. 86. 1.). 
„1. Kristályos palákon nyugodva a lapugyi tályag és benne aláren¬ 
delten lajta mész. (II. neogén mediterrán emelet.) 
2. Bazalt konglomerát. 
3. A kassoviczai halmok homokja, mely alsóbb részével a ceri- 
thium rétegeket (szármát emelet) képviseli; felsőbb telepei pedig a con- 
geria rétegekhez (pontusi emelet) tarto/.nak.“ 
Stur területére Lapugy kivételével nem vezettek engem kirándu¬ 
lásaim. A Maros jobb partján Burzsuk megett azonban oly adatokat 
jegyzék fel, melyek a lapugyi tályagnak a Maros jobb partján való elő¬ 
fordulását valószínűvé teszik. A trachyt konglomerát hatalmas rétegei 
alatt ugyanis ott 1877-ben kékes agyagot láttam, de sietős utam miatt 
nem időzhettem keresés végett mellette. A burzsuki vendéglőnél pedig 
több Strombus coronatus , Defr. töredéket láttam, melyek megtar- 
