12 
tásban a lapugyiaktól nagyon különböztek, ezeket egy a vidéken járt 
érezkutató a környékből való érezekkel vegyest tartozása tejében hagyta 
a vendéglősnél. Nem tartom lehetetlennek, hogy e kövületek a burzsuki 
árkokból valók. 
A kossoviczai nyereg geológiai összetételét figyelemmel vizsgáltam, 
a nélkül azonban, hogy az általam óhajtott eredményt, a íacseti rneden- 
czének rétegeit egymás felett tanulmányozhatni, elértem volna. 
A kossoviczai és holgyai patakok mélyen vésték be ágyukat a 
vízválasztó két oldalán és a gerincz rétegeit jól feltárják. De ezekben 
hasztalan kerestem akár a lapugyi tályagot és trachyt (bazalt) konglo- 
merátot, akár pedig a krassói pontusi rétegek sárga homokját. 
Ezektől egészen különböző telepek képezik a vízválasztó gerinczét: 
azok a kavicstelepek, a melyekről Stur mint a szármát- és a pontusi emelet 
képviselőiről szól. A nyereg agyagos homok és kavicstelepek váltakozá¬ 
sából áll: a kavicsban 'sok a trachyt-anyag, előfordulnak benne tiltás 
padok is a kossoviczai hágótól d. k.-re a gerinczen, és Kossesd körül az 
országút mellett az úgynevezett y?«Zőz-rétegek fordulnak elő. 
Nem kevéssé voltam azonban meglepetve, midőn az útmagaslat 
körül heverő durvamész eredete felől kérdezősködve egy kossoviczai 
ember Hölgy ára vezetett el. Ezen hunyadmegyei helység közel fekszik 
a krassói határnyereghez; az é.k.-ti sövénykapun kívül egy szilváskert 
alatt köriilbelől egy méternyi vastag durva mésztelep bukkan ki a gyepből. 
Ebben a durva mészben kagylók nyomait, Trochus és Dentalium lenyo¬ 
matait és korálok nyomait ismertem fel, melyek kétségen kivül helyezik, 
hogy az a neogénnek mediterrán emeletébe tartozik. A holgyai durva mész 
nem sokkal az útmagaslat alatt (40—50 m.) rétcgfejeivel egy é.k. felé 
lemenő völgy felső részét keríti, telepedése vízszintes vagy alig észre¬ 
vehetőkig d.k.-nek hajló, kísérőm szerint ugyanilyen padok éjszakra a 
Fintvág feletti erdőben is előfordulnak. 
A lajtamésznek a kassoviczai nyergen való előfordulása igen fon¬ 
tos tény. Ez bizonyítékául szolgál annak a föltevésnek, hogy a nyereg 
a mediterrán rétegekből megmaradt gát, mely választékául szo'gált 
a Marosvölgy és a íacseti medencze későbbi lerakodásainak. E körül¬ 
mény teljes összhangzásban áll azzal, hogy a traehyt-conglomerát réte¬ 
gek, melyek Lapugynál a tengeri agyag felett települnek, a nyergen 
hiányzanak és a krassói oldalra nem csapnak át. Elterjedésüket Alső- 
Lapugy, Tyej, Lyászó és Tisza helységek jelölik a Maros bal partján, 
tehát a kosoviczai nyereg ezek kiterjedésének d. ny. felé már képző¬ 
désük idején határt vetett. Hogy a trachytkonglomerát a nyereg d. ny.-i 
oldalán nem fordul elő, arról Kossova és Kostej árkaiban meggyőződ¬ 
tem. Annál nagyobb elterjedéssel bir azonban a trachytkonglomerát a 
