13 
Maros jobb partján, hol Burzsuk, Guraszada és Runksár között össze¬ 
függően nagy területet foglal el. Másfelől a pontusi emelet sárga ho¬ 
mokja nem lépi át a kossoviczai nyerget. A fácseti medencze tehát a 
pontusi rétegek letelepedésekor már el volt a marosvölgyitől különítve. 
A szármát emeletet biztos jelenlétére sehol sem akadtam. 
Stur a palla-telepekből, melyeket Erdélyben a szármát emeletbe 
tartozóknak tekint, következtet annak létezésére. 
A pallának — mint traeliytintának — kort jelölő értékét én bizonyta¬ 
lannak tartom mióta a Fehér-Kőrös völgyében Kresztaménes- és Fel¬ 
ménesnél a felső-mediterrán fauna lelőhelyein a tufás lajtamész padjai¬ 
nak közfekveteiben palla-telepeket ismertem fel. 
A szármát emelet hiánya a kossoviczai nyergen és a facseti me- 
denezében magyarázatot talál abban, hogy annak lerakodása idején 
szárazföld létezett a kossoviczai nyereg táján és ennek patakjai hordták 
el az anyagot a gerincz két oldaláról lemélyitve a facseti öblöt és talán 
a marosi medenezét is, ha ugyan ott — és ez előttem valószínűbbnek 
látszik — a későbbi trachyteruptiók mm ezen időben halmozták fel 
konglomerátjaikat. 
Készséggel elismerem, hogy mindez megerősítésre vár. Mint olya- 
kat irtani azonban le e következtetéseket, mint a melyek a kossoviczai 
nyergen gyűjtött adatokból közvetetlenül folynak. 
VI. Kostej és Nemesesty. A felső ncogen mediterrán emelet kövü¬ 
leteinek ezen lelőhelyeit Neugeboren irta le : ). A Kostej és Ne¬ 
mesesty közti árkok, melyek éjszakról a Valye Ilkuiba nyílnak, tárják 
fél felső részeikben a lapugyihoz hasonló agyagot, mely a kövületeket 
tartalmazza. Ezek közül a Valye Zeminy, mely Kostej és Nemesesty 
területének határát jelöli, adja a legjobb helyet a gyűjtéshez; ez jelöli 
meg egyszersmind a mediterrán tályag legnyugatibb pontját; a Valye 
Ilkui nyílásánál Zarány árkaiban egész a grosi gerinczig csupán ho¬ 
mok és kavicstelepeket láttam, de itt oly helyzetben, hogy azokat a 
pontusi emeletbe valóknak kellett tekintenem, miután Zoránynál annak 
vezérköviilctcit sikerült feltalálnom. 
Zorány nyugati végén a falubeli nagy árok nyílásánál egy sza¬ 
bad domboldalon világosszürke márgás anyag fekszik a homok között, 
melyben Gongeria cf. Partschi és Gongeria simplex , Ostracoda héjakkal 
együtt találhatók. 
Kelet felé azonban a Mediterrán tályag a völgyek felső végén a 
*) Verhandlungen u. Mittheilungen d. siebenb. Vereins f. Naturvv. zu Herraan- 
stadt. 1852. III. évf. 155. 1. és 1854. V. évf. 148. 1. 
