14 
kosteji főpatak forrásáig a Djalu drakui lábáig követhető. Innét a la- 
pugyi tályaggal való összefüggés a kossoviczai gerincz alatt kétségte¬ 
lennek tekinthető. 
A Valye Zeminy adja a legtöbb kövületet és legjobb feltárást, 
melynek rövid leírása egyszersmind a nemesesty-kosteji mediterrán-réte¬ 
gek átalános telepedéi viszonyait is kifejezendő 
Nemestytől keletre 1 kilom. távolságban nyílik a völgy a Valye 
Ilkáiba és egész hosszában őserdő közt jár. A feltárás csak a patak ár¬ 
kában van és mintegy 1'2 kilom nyíre fölfelé kezdődik, de legalább 
800 m. hosszú a mig a meredekebb lejtőkben azt a trachyt tömeget 
elérjük, mely a fönnemlitett völgyek mindegyikének hátterében a medi¬ 
terrán rétegek alját képezi. 
A rétegek a Valye Zeminyben vízszintesek és csak az alapjukat adó 
Quartz-trachyt tömeg közelében hajlanak le igen meredekesen dél felé. 
A rétegsorozat 35 — 40 m. legnagyobb vastagságra becsülhető, és alulról 
fölfelé következő tagokból áll: 
1. Quarztrachyton sötét tályag 'lurriteüa turris, Voluta rarispina, 
Pleurotoma asperulata mint leggyakoribb kövületekkel, igen nagy 
Heterosteginák- kai és igen sok Foraminiferá-v al. Gyéren egyed-korálok 
is fordulnak elő benne. 
2. Agyagos, szürke agyagos homok kevés kövülettel, 2—3 m. vastag 
felső részében Helicistrea Befráncéi, Prionastrea Neugeboreni, apró 
Pectunculus obtusatus és Anomia sp. főidül elő. 
3. Lajtamészpad tufás tartalommal. 
A feltárások igen hézagosak, és nem alkalmasak arra, hogy a ré 
tegek vastagságáról biztos méreteket vehettem volna. A lajtamész és a 
felette telepedő agyagos padok az erdei talajban vesznek el, melyről 
csak ott sejthetjük meg anyagát, a hol kavicsossá válik, a mi már 
azután pontusi homok jelenlétére vall. Ezen körülménynél fogva a medi¬ 
terrán rétegek felületi elterjedése egy igen keskeny sávot ad, de ebben 
is csak az árkok mélyén ismerhető fel biztosan. A legalsó sötét tályag 
tartalmazza a legtöbb kövületet, melyek megtartási állapota kifogásta¬ 
lan. A nemesesty és kosteji oláh gyerkőczök gyakran tartanak készen 
Valye Zeminyben gyűjtött kövületeket, melyeket az ördög csontjai gya¬ 
nánt (Oassze gye draku) adnak el csekély pénzért. Két Ízben gyüjték 
ebből: 1877-ben és a múlt év nyarán. Az alább következő lajstrom 
adja gyűjtéseim eredményét, melyhez *-gal megjelölve azokat az általam 
nem talált alakokat is hozzávettem, melyeket a nemzeti nmzeum palaeontolo- 
giai gyűjteményében már előbb megvoltak Az anyag meghatározásában 
a Conus, Anciblariu és Cypraea fajokat Halaváts Gyula úr volt szi¬ 
ves Hoernes Rudolf és Au inger uj munkája alapján revideálni a 
