17 
Ouinqueloculina oruatissima, Karr. 
— Kostejana, Karr. 
— Atropos, Karr. 
Peneroplis planatus, Piciit. & Moll. 
var. laevigata, Karr. 
Hauerii, d’Orb. sp. 
— aspergilla, Karr. 
Alveolina meló, Ficht & M. sp. 
— rotella, d’Orb. 
— Ilauerii, d’Orb. 
Nodosaria subcanaliculata, Neug. sp. 
Glandulina laevigata, d’Orb. 
Cristellaria calcar, Lin., var. calcar, 
d'Orb. 
calcar, Lin. sp. var. cul- 
trata, Montf. 
— inoriiata, d’Orb. sp. 
Polymorphina gibba, d’Orb. sp. 
aequalis, d’Orb. sp. 
— probléma d’Orb., 
var., deltoidea, Ess. 
— tubereulata, d’Orb. sp. 
— digitális, d’Orb. 
Bulimina pyrula, d’Orb. 
— incrassata, Karr. 
Virgulina Schreibersiana, Czjz. 
Textilaria carinata. d’Orb. 
Globigerina bulloides, d’Orb. 
triloba, Ess. 
— aronacea, Karr. 
Truncatulina Schreibersii, d’Orb. sp. 
Haidingerii, d’Orb. sp. 
— Ungeriana, d’Orb. sp. 
Dutemplei, d’Orb. sp. 
Brogniarti, d’Orb. sp. 
Bouéana, d’Orb. 
variolata, d’Orb. sp. 
crypüiotiiph'ila, Ess. 
reguláris, Karr. 
Hiscorbina planorbis, d’Orb. sp. 
— complanata, d’Orb. sp. 
plat.yomphala, Ess. 
squamula. Ess. 
semiorbis, Karr. 
Pulvinulina Hauerii, d’Orb. sp. 
Boueana, d’Orb. sp. 
Kahlenbergensis, d’Orb. sp 
Eotalia Beccarii, Linn. sp. 
— aculeata, d’Orb. 
— Girardana, Ess. 
— praecincta, Kar r. 
Nonionina communis, d’Orb. 
granosa, d’Orb. 
Poljstomella crispa, Lám. 
Amphistegina Hauerina, d’Orb. 
var. turriculata, Karr. 
Heterostegina costata, d’Orb. 
— simplex d’Orb. 
Frondicularia, sp. 
VII. Radmanyesty. — A Bega-csatorna éjszaki oldalán emelkedő ba- 
lomvidék a pontusi emelet rétegeiből áll. Miként Lúgosnál, úgy itt is sárga 
homokból és laza homokkőből valók azok, mely ek közt vékonyabb agyag¬ 
telepek vannak ; a telepedés vízszintes és a felület domborzatán gyepes 
oldalakon is fel lehet ismerni hol van az agyag és hol a homokkő. A völgy- 
oldalak ugyanis mindenütt lépcsőzetesek, a tokokat a homokkő, a me¬ 
nedékes lejtőket az agyag rétegfejek okozzák. A homokkőben nagyon 
ritkán lelhető kövület; a homokban csak töredékek és ezek is gyéren 
fordulnak elő. 
Átalában a régi partok közelében több a szerves maradvány, 
mint a medencze közepén. Ezzel egyezőleg fekszik Krassómegyének é.ny.-ti 
szögletében a pontusi kövületeknek egyik klassikus lelőhelye Radma¬ 
nyesty ; melynek faunáját F u c h s Tivadar ismertette meg. ] ) A helyiség 
*) Beitrage zűr Kentniss fossiler Binnenfaunen. Jahrb. d. k. k. geol. Keichs- 
anst. 1870. 20. Bd. 343-364. 1. 
Földtani Közlöny. XII. évf. 1882. 
2 
