29 
extinctiót sohasem, AnorfJnt-íélét csak egy-két esetben észleltem. Az 
extinctió változik néha a zónák szerint is oly módon, de nem oly vál¬ 
tozatossággal, mint azt a csörögi kőzet íöldpátjánál mutattam ki. A föld- 
pátok középtája sokszor tele van űr- és szennyes szinii üveginterpozi- 
tiókkal, szélei ellenben mindig tiszták és kitünően mutatják a héjas szer¬ 
kezetet. Az Angit világos zöldes barna vagy néha tisztán barna 
egyes kristályokban vagy kristálycsoportokban lép fel, úgynevezett 
„Augitszemeket" képezve (Mohi „Angit Augen“), néhány esetben iker¬ 
képződést is figyeltem meg 00 P 00 szerint. A barna szinii Augitok 
dichroismusa észrevebetőleg erősebb, miut a zöldeseké. Csaknem mind¬ 
egyik kristályban találunk egy két nagyobb Magnetit szemet mint zár¬ 
ványt és számtalan mikroskopicus kicsinységü üveginterpositiokat nyugvó 
libellával. Több esetben F'óldgoát is fordul elő bezárva az Augitba. 
A Magnetit előfordul a kőzet alapjában kis szemekben és azonkí¬ 
vül porpbyrosan kiválva nagyobb szemekben is; Titanvasnak tartható 
lemezeket nem látni. 
Az Olivin ámbár sokkal kisebb mennyiségben fordul elő mint a 
lukareczi Bazaltban, mégis elég gyakori elegyrésznek mondható. Inkább 
csak alakja mint optikai viselkedése által ismerhető fel. Az átalakulás 
akként történt, hogy az Olivin viztiszta anyaga kívülről vagy a repedé¬ 
sektől befelé fehér rostokká változott át (Magnesiumbydrat?). Vasbydro- 
xyd mint mállási termény nem látható sem a kristályok belsejében, sem 
pedig körülettök, mi azon gondolatra vezetné az embert, hogy itt az 
Olivin család egy vasment féleségével volna dolgunk. (Forsterit ?) Ilyen 
fehéren elmálló vasszegény Olivinck ritkábban szoktak előfordulni kőze¬ 
tekben ; hasonló külsejű Olivint ismerek a tótgyörki (Hegyesbegy) köze¬ 
lében és egy styriai bazaltban (Weitendorf, Wildon mellett.) 
Az Ampldbol határozottan praeexistált elegyrész, mit vastag fekete 
karimája és csekély dichroismusa eléggé elárul, különben is egy 
nagyobb csiszolat terén csak 2 szem fordul elő; ennélfogva nem tekint¬ 
hető e kőzet ásványassociatiójában lényeges társásványnak. 
Mindezeket összefoglalva, kitűnik, hogy a kérdéses kőzet egy ba- 
zisos földpdtu ( Labr . Byt.) Angit kőzet, melyben Olivin is van. Tekintve, 
hogy kőzetünk különösen bazicitása által tér el a typikus bazaltoktól 
és ez által inkább a bazisos földpátu Augit-Trachytokhoz közeledik, 
másrészt pedig Olivin tartalma által a Bazaltokra emlékeztet, sem az 
egyikkel, sem a másikkal nem azonosítanám e kőzetet, hanem egy cso¬ 
portba állítanám a Csöröghegy kőzetével, melylyel minden tekintetben 
még legjobban egyezik, mely csoport kőzettani szempontból a typusos 
Bazalt és typusos Augit-Traebyt közt áthidaló helyet foglal el. Az ara- 
phibol pedig e kőzetben határozottan nem lényeges elegyrész és igy a 
