32 
meczi gömbös trachyttal megkezdeni, a vizsgálat keretébe vonván 
egyszersmind annak szomszédos kőzeteit is. Ezután a gömbös és más 
hasonló kiképződésekről átalában, keletkezésökről és képződésükről, va¬ 
lamint szerkezeti viszonyaik különféleségének okairól leszek bátor szó¬ 
lam, s csak ennek végeztével fogom a hasonló képződményeket a Mátra 
különböző tájairól külön-kiilön leírni és az eredményekből, valamint a 
már ismeretes tényekből kifolyólag képződésük körülményeit fejtegetni. 
I. 
A selmeczbdnyai István aknabeli gömbös-trachyt és szomszédos kőzetei. 
Az ismeretes gömbös kiválása zöldköves trachyt Selmeczbányán 
az István aknában fordul elő, még pedig annak csak egyetlen egy nem 
épen nagy kiterjedésű pontján. Czélszerünek láttam, mint már emlitém, 
a szomszédos kőzetekkel is röviden foglalkozni, legalább annyiban, 
amennyiben azok a gömbös-trachyt előfordulási viszonyainak feltünteté¬ 
sére s a vele való összefüggés kimutatására szükséges, s igy az István 
akna geológiai szerkezetét főbb vonásokban megismertetni. 
Dr. Szabó tanár úr szívességéből a mellékelt rajzban az István- 
akna alaprajzát adhatom, melyben számok jelölik a vizsgálat anyagát 
képezett, ott gyűjtött kézi példányokat. Az István-akna teljes mélysége 
218-433 méter s majdnem közép táján találni néhány öluyi kiterjedés¬ 
ben e tanulmány kiindulási pontját képező kiválást. 
Vessünk egy pillantást az akna kőzeteire. 
Az István-akna kezdetén biotit trachytot találni, melyből az 
István telér áll egészen a 170-ig, mely épen az ezután következő más 
typusu tiatalabb trachyt határán van. A biotit-trachytról legyen elég- 
annyit felemlítenem, hogy az a górcsövi és a lángkisérleti vizsgálat al¬ 
kalmával biotit-orthoklas-quarz-trachytnakbizonyult, csak¬ 
hogy kevéssé zöldköves módosulatban; elegyrészeiről csak annyit mond¬ 
hatni, hogy földpátja vereses s megletős ép, biotitja steatitos felületű, 
górcső alatt némelyek még szennyes barnák; quarz meglehetős sok ki- 
sebb-nagyobb szemekben. (A 170, mely a rajzból kimaradt, a 171 előtti 
utolsó tárnanyilás és a karikákkal jelzett hely közé esik.) 
A 170 az Is!.ván-telér feküjéből való s mint mondva volt két 
typus határán van. Külsejére nézve az előbbihez igen hasonló, csak¬ 
hogy kézi nagyitóval jól megtekintve a vereses földpát mellett még ke¬ 
vés fehéret is látni; az előbbi a lángkisérletben ortlioklasnak (Loxoklas 
sorozat), az utóbbi labradorituak bizonyult. Górcső alatt alapanyaga he¬ 
lyenként mikrokristályos, majd mikrofelzites, mely kettő közötti viszony 
kettős nikolok közt igen jól feltűnik. Földpátja egészen zavaros s egye- 
