0 volt é,s csak a harmadik kísérletnél, vagyis gipszszel összeolvasztva 
mutatkozott lángfestés, de akkor a K oly erősen (3), hogy kaliumföld- 
pátnak volna megfelelő, ha egyéb körülmények nem szólnának ellene; 
nevezetesen az olvadása is a bytowniténak felel meg; Na = 2—3. Ily¬ 
nemű szemeket a Boricky-féle mikrochemiai eljárásnak is alávetettem. 
Ez az eljárás sok caleiumot, sokkal kevesebb nátriumot s csak néhány 
koczka alakú kristályt, mint kaliumsiliciumfluoridot ismertetett fel. 
Ez után 10 méternyire É-nak az előbbinél jóval épebb és szilár¬ 
dabb kőzet következik (172), mely szintén amphibol-augit-lab- 
radorit-trackyt-zöldkő, melynek földpátja még megletős ép, az 
augitok és amphibolok pedig teljesen chloritosak, górcső alatt azon¬ 
ban még felismerhető metszetek által áruitatnak el s csak terminál-lap¬ 
jaiknak szögkülönbségei által kiilönithetők el egymástól. Egy esetben az 
amphiholt még kissé sárgásbarnának találtam, jó absorptioval. Mind az 
augit, mind az amphibol anyagát itt is elég gyakran kisebb-nagyobb 
mértékben calcit helyettesíti. Fel kell még említenem, hogy a felzites 
alapanyagban itt-ott egyes mozaikszere részletek találhatók, leginkább 
quarz lemezkékből, melyeknek előfordulási körülményeit ha figyelemmel 
kisérjük, azt találjuk, hogy mindig egy szennyes zöldes, biztosan illeg¬ 
nem határozható chloritos anyagot környeznek s evvel együtt kisebb- 
nagyobb szabálytalan geodákat töltenek ki, miből következtethetni a 
kovasavnak utólagos beszivárgására, mely csak ott kristályosodhatott ki. 
Az ezután következő kőzet (173) közvetlenül a gömbös-trachyt 
előtt van s avval szoros összefüggésben ; külső kinézése majdnem ugyanaz, 
vagyis legalább arra nagyon emlékeztet. Hasonlókép amphibol-augit- 
labradorit-trachyt zöldköves módosulata; az augit benne tulnyo- 
móbb az amphibolnál. Itt is található, számos szabálytalan üreget betöltve, 
ama zöldes, valószínűleg a zöldkövesedés folyamata alatt utólagosan kép¬ 
ződött anyag; helyenként igen finoman rostos szövetű s többször csak 
szegélyét képezik az üregnek s ez esetekben az üreg közepét kristályos cal¬ 
cit tölti ki. A calcit az augit és amphibol belsejében ritkán található. 
Ezt követi aztán, mint emlitém, az a trachyt, melyben a gömbök 
vannak kiválva (174). E kőzet különböző épségü és aszerint szilárdsága is 
változik. Igen typusos zöldkő, melyben néhol még egyes kisebb-nagyobb 
fcketés foltok is mutatkoznak, mint épebb maradványai az eredeti tra- 
chytnak, mire az a körülmény is utal, hogy mig a zöldes anyagból pu¬ 
hasága miatt, csak bajosan lehet kellő finomságú csiszolatot készíteni, 
addig a fekete anyag könnyen és sikeresen csiszolható. 
Makroszkoposan a zöldes alapanyagban helyenként még meglehe¬ 
tős ép földpátkristályok láthatók, melyek némelyikén kézi nagyitóval 
ikerrovátkákat is észlelhetni, ezek lángkisérleti meghatározás szerint ty- 
3* 
