37 
elites anyaggal szennyezett alapanyag’ tölti ki; felső szélei meglehetős 
szabályosak, az alsók befelé ezafrangosak és biztosan engedik felismerni 
azt, hogy onnan anyag szakittatott le ; szélei valóságos kullámzatos gyű¬ 
rődést mutatnak, különösen egyik oldala, hol az már az első rátekin- 
tésnél is igen szembe ötlik; végei kevéssé gömbölyödöttek. Ezeknél 
fogva igen valószinü tehát, hogy ez a földpát-kristály akkor, mikor az 
alapanyag kikristályosodott, nem volt még teljesen kiképződve s nem le¬ 
hetett merev állapotban, úgy hogy az alapanyag közepébe tódulhatott, 
oldalaira nyomást gyakorolt; ugyanakkor azonban még kívülről is szen¬ 
vedett nyomást, minek eredménye az említett gyűrődés. 
Mi g az előbbiek alapanyaga nagyobbrészt mikrofelzites és 
csak helyenként mikrokristályos, addig a gömböket tartalmazó trachyt 
alapanyaga túlnyomóan mikrokristályos, habár ritkán tisztán, mert köz- 
ben-közben átmenetet is találni egyikből a másikba. Legtisztábban mu¬ 
tatkozik a mikrokristályos szövet a f'eketés szinii részletekből készített 
csiszolatokon, melyeknek alapanyaga különben is igen érdekes viszonyo¬ 
kat enged felismerni. A górcsőbe való első tekintetre feltűnik már ezek¬ 
ben a mikrokristályos alapanyag különös kinézése, amennyiben az egyes 
szemek bizonyos szabályos alakú csoportokká s mintegy gomolyokká egye¬ 
sültek. Figyelmesebb vizsgálásnál azt látjuk, hogy az egyes mikroszko¬ 
pikus szemek mind gömb alakúak s egymás mellé csoportosulva kisebb 
nagyobb kerek vagy tojásdad idomú halmazokat képeznek, anélkül 
azonban, hogy az egyes szemek közt bárminemű szabályos elbelyeződés 
volna észlelhető; gyakran fürt alakjában illeszkednek a szemek egy¬ 
máshoz, de látni elég szabálytalan halmazokat is. Az egyes csoportok 
közt részint fehéres-szürke isotrop anyag, részint pedig zöldes, viridites 
foltok vehetők ki. 
Az egyes kerek szemeket vagyis gömbüeskéket tekintve azok színte¬ 
lenek, majdnem mind egyenlő nagyságúak, átlag O - 06—0'09 milli¬ 
méter átmérőjűéit; egyszerű fényben köztük semminemű különbség 
fel nem ismerhető, kettős nikolok között a legtöbb polarizál, igen érde¬ 
kes aggrégát-polarizátiót mutatva; számosnál elmosódottan interferen- 
cziális kereszteket ismerhetni fel, de van sok olyan is, mely egészen 
isotropnak látszik. Az észlelés első perczétől fogva a legtöbbet polari- 
zatiójuk s egyéb viselkedésüknél fogva földpát szemeknek tartottam, 
keverve egyéb színtelen üveges kerek szemecskékkel, ezért lángkisér- 
letnek is alávetettem az alapanyagot s azt találtam, hogy az igen meg¬ 
közelíti a labradorit magaviseletét, megegyezik tehát a nagyobb kris¬ 
tályok minőségével. 
Az egész anyag élénken emlékeztet Vogelsang cumulitjeire s ha 
azt a meghatározást, mely szerint cumulitek egyes szemeinek (globulitok) 
