38 
nem kell physikailag sőt chemiailag sem egy nem üeknek lenni, továbbá, hogy 
optikai viselkedésük igen különböző és elütő lehet, kissé tágasabb érte¬ 
lemben veszsziik, akkor bátran mondhatjuk ezeket a fent leirt, az egyes 
szemek elhelyeződésében semminemű szabályosságot nem mutató kerek 
vagy fürtös halmazokat cumuHtoknak, de megyjegyzendő, csak is 
Vogelsang értelmében, 1 ) mert már Kosén bús eh 2 ) ezen név 
alatt kizárólag az isotrop globulitok által képezetteket érti. 
Bizonyos tekintetben emlékeztet ez továbbá a Rosenfousch 
által (idézett munkájában ugyanott) említett némely porpbyr alapanya¬ 
gára, bol a íöldpátszemek különös gömbölyű alakban mutatkoznak s 
látszólagos sphaerolithos szövetet kölcsönöznek a kőzetnek; csakhogy 
inig ezeknél a szemek tisztán földpátok, addig a mi esetünkben a föld- 
pát mellett más egyéb szemek is léteznek, továbbá pedig a leírásból 
következtetve ott oly alakulatok, mint itt, nem fordulnak elő. Ismételve 
kiemelem, hogy ezek a viszonyok csakis a kőzet feketés féleségénél 
tűnnek fel ily tisztán, mig a teljesen zöldköveseknél az csak helyen¬ 
ként ily határozott, többé kevésbbé pedig elmosódott, de még mindig jól 
felismerhető, kiváltképen ha avval összehasonlitólag vizsgáljuk. 
A kőzetben megemlitendő még a pyrit-tartalom; habár ez nem igen 
nagy mennyiségben fordul benne elő. 
Vegyük ezek után magukat a gömböket szemügyre 
Ezek a most leirt tracbytban rendesen jó szorosan, de éles határ¬ 
ral bírva ülnek s csak igen ritkán találni olyat, hol a kettő közötti 
határ nem volna élesen kivehető, és ha első tekintetre ez nem látszanék 
is, a csiszolás legott elárulja, mert vékonyodván mindig jobban s job¬ 
ban mutatkozik a kettő közötti határ, mely ugyanis ekkor oly laza, hogy 
vékony összefüggő csiszolat a gömbből és a kőzetből együtt sok próbál¬ 
gatás daczára sem volt készíthető. 
Alig kell említenem, hogy a különben a kőzetben szorosan ülő 
gömbök, idővel a kőzet mállásakor kihullanak s ekkor a kőzetben 
gyakran csak a gömbök helyei látszanak, mint kerek gödröcskék s 
akárhányszor találni a felületről vett kézi példányokat, a melyekből a 
gömbök már mind kihullottak. 
Alakjuk leginkább többé-kevésbbé szabályos gömb, de van ovális 
alakú is, valamint nem ritka az az eset sem, midőn kettő vagy három 
egymással mintegy egybeolvadt s úgyszólván ikergömböket képez; 
jóllehet ezek összenövésénél szabályosságról szó sem lehet, mégis nem 
hagyhatom említés nélkül, hogy a látott számos összeolvadt közül egy 
') Die Krystalliten p. 133. 
2 ) Mikr. Physiograplüe dér m áss. Gesteine p. 81. 
