39 
sem volt olyan, hol három gömb összeolvadása hosszirányban követ¬ 
kezett volna be, hanem mindig akként, hogy a három gömb alakja 
háromszöghöz a hasonlított. 
Nagyságuk különböző, a mogyoró nagyságútól egész nagy diónyi 
nagyságig s még nagyobbig találunk képviselőket, de leggyakoriabbak 
ezeknek közbülső fokozatai. 
Számuk, illetőleg mennyiségük változó és a rendelkezésemre álló 
nagyszámú példányokból ítélve, a trachytban nincsenek egyenletesen 
elosztva. 
Külsejükre nézve alig ütnek el magától a trachyttól, felületük 
szintén zöldes, nem úgy belsejük, mely többnyire szürkés fekete, de 
sohasem zöldes ; mig maga a trachyt feltűnően puha, addig a gömbök 
felette kemények, szívósak s igen tömörek, mi épebb voltuk mellett dús 
kovasav tartalmuknak tulajdonítható, mi már makroszkoposan is azon 
körülményből kitetszik, hogy mig magában a trachytban még mikrosz¬ 
kopikus quarcz szemek sem fordulnak elő, addig a gömbök közül sok¬ 
ban kisebb üregeket kristályos kovasav tölt ki. 
Tömöttségük többszörös meghatározás után hignyugtaui mérleg s 
piknométer segítségével 2 1 55-nek találtatott, mi közel megegyező a tra- 
ckytéval, mely 2‘59, az eltérés pedig az utóbbi pyrit tartalmának volna 
tulajdonítható, mig az a gömbökben teljesen hiányzik. 
Belsejükben az alapanyag és földpát kitűnő épségü, az előbbi kézi 
nagyitóval vizsgálva, nagyobbára tömött felzites, ritkábban szemcsés; 
utóbbi gyakran üveges. A színes elegyrészek ellenben nagyon is chlori- 
tosak, habár távolról sem mutatják az elváltozásnak oly nagy fokát, 
mint a trachyt színes elegyrészei; de számos szétütött gömb között 
egynél sem találtam makroszkoposan teljesen jól megtartottakat s csak 
egy-két esetben kissé feketéseket, de minemüségök eldöntésére, t. i. 
hogy augitok-e vagy amphibolok, ezek sem nyújtottak igy nagyban elég 
támpontot. 
Különböző gömbökből készített számos praeparatum górcsövi vizs¬ 
gálatának eredményéül csak a következőket említem itt fel. 
A gömbök alapanyaga helyenként igen megközelíti az őket körül¬ 
záró kőzetnél leirt cumulites kiképződést, csakhogy itt ritkábban látni 
oly szép gömbölydcd halmazokat és fürtöket, hanem leginkább csak 
szétterült kerek szemek csoportját, a melyeknek legtöbbje ezeknél is 
kétségkívül földpát; egyes szemecskék szintén szépen mutatnak inter- 
ferenczialis keresztet, mások megint teljesen isotrop viselkedésitek. Mig 
azonban magánál a kőzet alapanyagánál ennek ilynemű kifejlődése volt 
túlnyomó, addig itt közben-közben egészen felzites, majd üveges, isotrop 
alapanyag sem nagyon ritka, melyekből azután egyes fehéres kerek 
