42 
vastagodás mutatkozik és mindegyik részecskéhez két oldalt egy-egy lé- 
czecske illeszkedik. 
Ugyanezen augitmetszetben, valamint kívüle is, de közvetetleu mel¬ 
lette még két, illetőleg egy ehhez hasonló, de korántsem oly szépen ki¬ 
vehető zárvány van s aligha tűnnének ezek olyként fel, ha az előbbit 
nem észleltük volna. Ezek közül az egyiknek a középső része, csak 
egy rövid, az előbbivel teljesen egyező vonalocskáhól áll, s a barnás 
kristálykák, melyek némelyike félkör alakban van meghajtva, körűié 
majdnem körben csoportosulnak. Leginkább emlékeztet ez engem a Dr. 
8 c hal'ar zik Ferencz ur által a doboii diabázban leirt 1 ) oly augit- 
csoportra, a melyben az augit-léczek két oldalt ülnek egy vékony 
földpát-kristályon, s hajlandó volnék ezeket a hosszúkás kristálykákat 
szintén augitoknak, a középső vonalat pedig amphiboiocskák sorozatából 
állónak tartani, úgy hogy két augittücske egy amphibol mikrolith által 
tartatik össze, mire a hajlott vonal szaggatottsága is mutat. 
A gömböket tartalmazó kőzetnél oly gyakran s nagy mennyiség¬ 
ben előforduló chlorit és epidotos anyag által betöltött üregek e göm¬ 
böknél felette ritkák és számos csiszolat közül csak egyben mutat¬ 
kozott, de igen alárendelt mennyiségben. Caleit-szemcsék szintén csak 
elvétve találhatók egyes gömbök átmetszetében. 
Quarz szemek kis mennyiségben gyakoriak egyik s másik 
csiszolatban is; igen tiszták s alig láthatók benne üvegzárványok és 
légbuborékok. 
* 
Hogy képünk az István-aknáról teljes legyen, folytatom a gömbös- 
trachyt után következő trachytoknak rövid ismertetését, még mielőtt a 
gömbök keletkezésének és képződésének vázlatára áttérek. 
A gömbös tracbyt után közvctetlenül következő kőzet (175) kül¬ 
sejére nézve hasonlít az előbbiekhez, nem nagyon mállott zöldkő. Gór¬ 
cső alatt alapanyaga felzites; földpátjai meglehetősen épek ; láugkisérlet 
szerint labradorit-bytownit; — van benne sok a m p h i b o 1 s 
a u g i t; az előbbi helyenként épebb, úgy hogy még nála itt ott némi 
szövet s dichroismus is észlelhető; leggyakrabban azonban mind a kettő 
chloritos, széleiket, valamint sokszor belsejüket is, vasoxyd szemek lepik 
el. Epidot és chlorit által betöltött geodák nagy számai; nem hiányzik 
a calcit sem. 
Innen tovább menve, az amphibol-augit-trackyt nemsokára véget 
ér, még pedig nevezetes, hogy valamint kezdetben igen mállott zöldkő 
lépett fel, úgy ez a typus nagyon mállottal be is fejeződik (17G) * en- 
) Földtani Közlöny, IX. évf. 1879 (9 12. szám) 
