43 
nek csiszolatában a színes elegyrészek már csak romokban ismerhetők 
fel s itt is csak azt találjuk, hogy az augit sokkal előbb pusztul el, 
mint az amphibol; mert mig az előbbi alakjainak még csak egyes nyo¬ 
mai lelhetők fel, addig az utóbbinak körrajzai elégszer megvannak, ha¬ 
bár belsejét részint zöldes, pusztulásban levő anyag, részint pedig mész 
tölti ki. Földpátja igen meg van támadva, de találni még egyeseket, 
melyek kevéssé polarizálnak; lángkisérletben bytownitba hajló labradorit 
magaviseletét tanúsítottak. A kőzetbe még egyes quarzszemek is jutot¬ 
tak, talán utólagosan. 
Az István-aknában a Mária-akna felé az amphibol-augit-trachyt meg¬ 
szűnte után trachyt-brecciák következnek (177), ezek után ismét augit- 
trachyt, végül pedig már a Mária-aknához közel, rhyolith. 
A selmeczi gömbös trachytnak eme petrograíiai ismertetése után, 
szabadjon a gömbös kiválásokról átalában, valamint keletkezésükről és 
képződésükről, és egyszersmind szerkezeti különbségeiknek okairól, kiváló 
tekintettel a selmeczire, röviden szólauom. 
A különféle vulkáni kőzeteknél előforduló gömbös kiválás már 
régóta fölkeltette és magára vonta a geologok és petrografok figyelmét, 
s ehhez képest a hozzá fűződő kérdéseknek az irodalomban is számos 
nyomával találkozunk; de minthogy nem lehet jelenleg feladatom e 
kérdéseknek történeti fejlődését vázolni, egyedül csak a legfontosabbakra 
és legszükségesebbekre szorítkozom, s e sorok folyamában csak azok 
neveit említem föl, akik ezzel a tárgygyal az újabb időkben behatóan 
foglalkoztak. 
A jelen értekezés, mint a cziméből is kitetszik, nemcsak a göm¬ 
bös, hanem a sphaerolithos kiképződésü trachytokkal is foglalkozik; s 
minthogy e két fogalomra nézve az irodalomban mindeddig nem jött 
végleges megállapodás létre, szükségesnek találom e két fogalmat a mi 
kőzeteinkre vonatkozólag a magunk szempontjából megvilágítani. 
A sphaerolith vagy sphaerulith szó tisztán morpkologiai 
fogalmat fejez ugyan ki és hozzá sem különös genetikai, sem pedig 
szerkezeti fogalom nem fűződik, mégis eddigelé leginkább csak vulkáni 
üvegekben (obszidián, periit) előforduló mikroszkopikus vagy makroszkopi¬ 
kus gömbölyű képződményekre, vagy pedig némely quarcz-porphyr alap¬ 
anyagában előfordulni szokott ezekkel megegyező, azaz tulajdonképeni 
kristályos kiképződést nem mutató mikroskopikus alakulatokra alkal¬ 
mazták, mi mellett főjellemül a sugaras-rostos szövet szerepel. 
Egyéb kőzetekben makroszkoposan látható kristályoski képződésü, 
legtöbbnyire öves, ritkábban öves és sugaras szerkezetű gömbölyű kivá- 
